РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 7 december 2011
betreffende in 2008 en 2009 door de Organismos Ellenikon Georgikon Asfaliseon (ELGA) betaalde compensatiesteun
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2011) 7260)
(Slechts de tekst in de Griekse taal is authentiek)
(Voor de EER relevante tekst)
(2012/157/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie en met name artikel 108, lid 2, eerste alinea,
Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, en met name artikel 62, lid 1, onder a),
Na de belanghebbenden overeenkomstig artikel 108, lid 2, eerste alinea, van het Verdrag te hebben aangemaand hun opmerkingen te maken (1),
Overwegende hetgeen volgt:
I. PROCEDURE
(1)
Nadat de Commissie via de pers weet had gekregen van compensatiebetalingen ten bedrage van 425 miljoen EUR die via de Organismos Ellenikon Georgikon Asfaliseon (Griekse landbouwverzekeringsmaatschappij - hierna „ELGA” genoemd) zouden worden betaald na protestacties in januari 2009 in Griekenland van een groot aantal producenten van landbouwproducten wegens het inkomensverlies dat zij in 2008 als gevolg van de slechte weersomstandigheden hadden geleden, werd op 4 februari 2009 een bilaterale vergadering met de Griekse autoriteiten gehouden. Na die vergadering verstrekte de Permanente Vertegenwoordiging van Griekenland bij de Europese Unie per brief van 9 februari 2009 inlichtingen over deze maatregel.
(2)
Bij brief van 23 februari 2009 heeft de Commissie om aanvullende informatie verzocht. Per brief van 20 maart 2009 hebben de Griekse autoriteiten geantwoord dat ELGA voor de betrokken compensatiebetalingen een lening ten belope van 425 miljoen EUR had afgesloten, naast een andere lening van 444 miljoen EUR die grotendeels tot doel had om in 2008 vergoedingen te betalen voor schade aan de plantaardige productie en de veestapel die ook door ELGA werd gedekt.
(3)
Per brief van 4 mei 2009 hebben de diensten van de Commissie om aanvullende inlichtingen verzocht. De Griekse autoriteiten hebben geantwoord bij schrijven van 16 juni 2009. Per brief van 13 juli 2009 hebben de diensten van de Commissie de Griekse autoriteiten laten weten dat de compensatiemaatregel ten belope van 425 miljoen EUR voor 2009 als klacht onder nummer CP 196/2009 werd geregistreerd en dat de compensatiemaatregel ten belope van 444 miljoen EUR, betaald in 2008, voor het gedeelte betreffende de vergoedingen voor door ELGA gedekte schadegevallen, werd geacht onrechtmatige steun te zijn in de zin van artikel 1, onder f), van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad van 22 maart 1999 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 93 (2) van het EG-Verdrag (3), en daarom onder nummer NN 39/09 werd geregistreerd.
(4)
Na het antwoord van de Griekse autoriteiten van 18 augustus 2009 hebben de diensten van de Commissie per brief van 14 september 2009 om aanvullende inlichtingen verzocht. In die brief gaf de Commissie de Griekse autoriteiten ook te kennen dat, omdat uit de gegevens van de Griekse autoriteiten was gebleken dat de vergoedingen van 425 miljoen EUR voor 2009 reeds aan de betrokken landbouwers waren betaald, deze vergoedingen ook als onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, onder f), van Verordening (EG) nr. 659/1999 werden geregistreerd, onder hetzelfde nummer NN 39/09.
(5)
Het besluit van de Commissie tot inleiding van de procedure is op 20 maart 2010 bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie (4). De Commissie heeft de belanghebbenden aangemaand hun opmerkingen over de betrokken steun te maken. De Commissie heeft opmerkingen van derden ontvangen en die op 6 mei 2010 aan de Griekse autoriteiten toegestuurd. Op 21 juli 2010 hebben de Griekse autoriteiten hun commentaar naar aanleiding van die opmerkingen van belanghebbenden toegestuurd.
(6)
De Griekse autoriteiten hebben op 4 juni 2010, 10 september 2010 en 14 september 2010 aanvullende inlichtingen verstrekt. De Commissie heeft bij schrijven van 17 november 2010 om aanvullende informatie verzocht. De Griekse autoriteiten hebben bij schrijven van 9 maart 2011 geantwoord.
(7)
Op verzoek van de Griekse autoriteiten werd op 31 maart 2011 een bilaterale vergadering met de diensten van de Commissie gehouden. Na die vergadering hebben de Griekse autoriteiten op 11 mei 2011 en 12 juli 2011 aanvullende inlichtingen toegestuurd. Op verzoek van de Griekse autoriteiten werd op 11 november 2011 een tweede bilaterale vergadering met de diensten van de Commissie gehouden.
II. BESCHRIJVING
(8)
Bij Griekse wet 1790/1988 betreffende de organisatie en de werking van de Griekse landbouwverzekeringsmaatschappij en andere bepalingen (5) (hierna „Wet 1790/1988” genoemd) werd een instelling van openbaar nut opgericht onder de naam „Griekse landbouwverzekeringsmaatschappij (ELGA)”. ELGA is een privaatrechtelijke rechtspersoon die volledig aan de staat toebehoort. Overeenkomstig artikel 12 van de genoemde wet staat ELGA onder het toezicht van het Ministerie van Landbouw. ELGA beheert de op haar begroting ingeschreven middelen overeenkomstig de besluiten van de raad van bestuur, waarvan de leden bij besluit van de minister van Landbouw worden aangesteld. ELGA heeft met name tot doel de plantaardige en dierlijke productie en het plantaardige en dierlijke kapitaal van de landbouwbedrijven te verzekeren tegen schade als gevolg van natuurlijke risico’s.
(9)
Overeenkomstig artikel 3 bis (6) van Wet 1790/1988 is de verzekering bij ELGA verplicht en dekt zij natuurlijke risico’s en meer bepaald overstromingen, storm, vorst, buitengewone koude, sneeuw, hagel, hoge temperaturen en zonneschijn, overvloedige of buiten het seizoen voorkomende regen, droogte, entomologische en fytopathologische ziekten bij gewassen, epizoötieën, bliksem als oorzaak van brand, aardbevingen, risico’s van de zee, door wilde dieren aan de plantaardige productie toegebrachte schade en een reeks ziekten bij runderen, schapen en geiten.
(10)
Overeenkomstig artikel 5 bis (7) van Wet 1790/1988 moeten de producenten van landbouwproducten die begunstigde van het in overweging 9 omschreven verzekeringsstelsel zijn, een bijzondere verzekeringsbijdrage voor ELGA betalen. Deze bijdrage heeft het karakter van een heffing die de wetgever oplegt bij verkoop en aankoop van binnenlandse landbouwproducten en waarvan de opbrengst bestemd is voor ELGA, die belast is met de preventie en de vergoeding van schade die door natuurlijke risico’s aan landbouwbedrijven wordt toegebracht.
(11)
Volgens artikel 5 bis van Wet 1790/1988 is de bijzondere verzekeringsbijdrage vastgesteld op 3 % voor producten van plantaardige oorsprong en op 0,5 % voor producten van dierlijke oorsprong (8). Die bijdragepercentages worden door de bevoegde ministers vastgesteld op basis van een voorstel van ELGA aan de minister van Landbouw. De inkomsten van ELGA uit de bijzondere verzekeringsbijdrage worden door de belastingdienst geïnd en worden als inkomsten van de staat in de staatsbegroting opgenomen en onder een aparte inkomstenrubriek ingeschreven. Deze inkomsten worden via de begroting van het Ministerie van Landbouw, intussen omgenoemd tot Ministerie van Plattelandsontwikkeling en Voedselvoorziening, na een voorstel van ELGA aan dat Ministerie, aan ELGA uitgekeerd door de jaarlijkse inschrijving van een krediet voor een even groot bedrag. ELGA oefent geen enkele andere invloed uit op het bedrag van de bijdrage of op dat van de vergoedingen.
(12)
De door ELGA aangeboden verzekering is verplicht voor alle natuurlijke en rechtspersonen die eigenaar of exploitant zijn van ondernemingen in de sectoren landbouw, veeteelt, pluimveeteelt, bijenteelt, visserij en aquacultuur of van andere soortgelijke ondernemingen. De inkomsten van ELGA bestaan voornamelijk uit de inkomsten van de bijzondere verzekeringsbijdrage. Bovendien is ELGA overeenkomstig Wet 3147/2003 bevoegd voor het verlenen, in het kader van noodhulpprogramma’s, van steun voor de vergoeding van schade aan plantaardig kapitaal en vaste activa als gevolg van natuurrampen, buitengewone gebeurtenissen of slechte weersomstandigheden. Deze steun wordt gefinancierd uit de staatsbegroting of via leningen. Bij deze programma’s gaat het om staatssteun die bij een besluit van de Commissie wordt goedgekeurd.
(13)
Besluit nr. 262037 van de minister van Economische Zaken en Financiën en van de minister van Plattelandsontwikkeling en Voedselvoorziening van 30 januari 2009 (hierna „het interministerieel besluit” genoemd) voorzag, bij wijze van uitzondering, in vergoedingen ten belope van 425 miljoen EUR voor de in 2008 berokkende schade. Overeenkomstig dat interministerieel besluit zou ELGA de betrokken vergoedingen betalen omdat de productie van bepaalde in dat besluit vermelde gewassen tijdens het teeltseizoen 2008 was gedaald wegens slechte weersomstandigheden als droogte, hoge temperaturen en regen en wegens entomologische en fytopathologische ziekten bij de betrokken teelten. De schadevergoedingen betroffen amandel-, kersen- en abrikozenbomen, bepaalde soorten perzikbomen, pruimen-, peren- en appelbomen, asperges, oriënttabak, aardappelen, katoen, olijfgaarden en granen.
(14)
Volgens de door de Griekse autoriteiten verstrekte inlichtingen is bij de vaststelling van het maximaal te vergoeden schadebedrag niet alleen rekening gehouden met het productieverlies, maar voor bepaalde teelten (granen, katoen) ook met het verlies aan kwaliteit van de productie. Het betrokken productie- of kwaliteitsverlies is het gevolg van meteorologische verschijnselen in combinatie met gewasziekten die optraden door de slechte weersomstandigheden waaronder die teelten dat jaar te lijden hadden.
(15)
Om de schadevergoedingen te betalen heeft ELGA een banklening van 425 000 000 EUR aangegaan. Die lening wordt over een periode van tien jaar terugbetaald (van 2010 tot en met 2019). Voor de eerste drie jaren (van 2010 tot en met 2012) moeten over die lening rente en inhoudingen door de Griekse staat worden betaald ten bedrage van 28 513 250 EUR per jaar en voor de zeven volgende jaren (van 2013 tot en met 2019) moeten rente, aflossingen en inhoudingen door de Griekse staat worden betaald ten bedrage van 89 227 536 EUR in 2013, 85 087 786 EUR in 2014, 81 025 536 EUR in 2015, 76 963 286 EUR in 2016, 72 901 036 EUR in 2017, 68 838 786 EUR in 2018 en 64 776 536 EUR in 2019. De lening is afgesloten met een garantie van de Griekse staat ten gunste van ELGA.
(16)
Volgens de door de Griekse autoriteiten verstrekte gegevens heeft ELGA in 2008 386 986 648 EUR betaald voor door de verzekering gedekte schadegevallen. Dit bedrag was gedeeltelijk (d.i. ten belope van 88 353 000 EUR) afkomstig van de verzekeringsbijdragen en gedeeltelijk van de inkomsten van een lening van 444 miljoen EUR.
(17)
ELGA heeft de banklening van 444 000 000 EUR aangegaan op grond van artikel 13 van Griekse wet 3074/2002 en artikel 28, lid 17, van Griekse wet 3147/2003. De lening wordt over een periode van tien jaar terugbetaald (van 2009 tot en met 2018). Voor de eerste drie jaren (van 2009 tot en met 2011) moeten over die lening rente en inhoudingen door de Griekse staat worden betaald ten bedrage van 23 709 600 EUR per jaar en voor de zeven volgende jaren (van 2012 tot en met 2018) moeten rente, aflossingen en inhoudingen door de Griekse staat worden betaald ten bedrage van 87 138 171 EUR in 2012, 83 789 143 EUR in 2013, 80 395 714 EUR in 2014, 77 002 286 EUR in 2015, 73 608 857 EUR in 2016, 70 215 429 EUR in 2017 en 66 822 000 EUR in 2018. De lening is afgesloten met een garantie van de Griekse staat ten gunste van ELGA.
(18)
Het andere gedeelte van de lening ten belope van 145 366 352 EUR was bestemd voor de toekenning van staatssteun die de Commissie had goedgekeurd in het kader van noodhulpprogramma’s na de branden van 2006 en 2007. Dit gedeelte van de inkomsten van ELGA valt niet onder het huidige besluit.
III. TWIJFELS DIE DE COMMISSIE HEEFT GEUIT BIJ DE INLEIDING VAN DE ONDERZOEKSPROCEDURE
1. Is er sprake van staatssteun in de zin van Artikel 107, lid 1, vweu?
(19)
Met staatsmiddelen bekostigde steunmaatregelen: De Commissie is van mening dat in dit geval aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien in de betrokken nationale wetgeving (zie overweging 11) duidelijk is bepaald dat de door ELGA geleverde prestaties met staatsmiddelen worden gefinancierd en aan de staat zijn toe te rekenen.
(20)
In de aanvullende inlichtingen die de Griekse autoriteiten hebben verstrekt vóór de inleiding van de procedure, hebben zij te kennen gegeven dat zij van plan waren om het percentage van de bijzondere verzekeringsbijdrage te verhogen om ELGA meer inkomsten te geven. De gegevens die over de verhoging van de inkomsten van ELGA zijn verstrekt, waren in dit stadium van de procedure evenwel niet precies genoeg om te kunnen concluderen dat een dergelijke verhoging zou volstaan om de betrokken leningen terug te betalen en de producenten voor de betrokken jaren een schadevergoeding te betalen. Bijgevolg kon niet worden uitgesloten dat de betrokken steunmaatregelen ook werden gefinancierd met andere staatsmiddelen waarover ELGA kon beschikken.
(21)
Steunmaatregelen die leiden tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalsen of dreigen te vervalsen: De schadevergoedingen die ELGA in 2008 heeft betaald in het kader van het stelsel van verplichte verzekering, hadden betrekking op verschillende Griekse landbouwproducten van plantaardige en dierlijke oorsprong, terwijl in 2009 schadevergoedingen voor tal van gewassen werden betaald (zie overweging 13). Bij de inleiding van de procedure heeft de Commissie heeft dan ook geconstateerd dat de betrokken schadevergoedingen de lokale producenten een voordeel gaven ten opzichte van andere producenten van de Unie, die die steun niet kregen. De landbouwsector staat open voor mededinging binnen de Unie en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. Bijgevolg dreigen de betrokken schadevergoedingen de mededinging op de interne markt te vervalsen en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig te beïnvloeden.
(22)
Maatregelen waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: Wat betreft de vraag of de betalingen van ELGA in het kader van de verplichte verzekering tegen natuurlijke risico’s een selectief voordeel boden, is de Commissie van oordeel dat de maatregel a priori selectief is omdat de schadevergoedingen van ELGA tot een aantal landbouwproducties beperkt waren.
Volgens de Commissie zou kunnen worden aangevoerd dat de specifieke kenmerken van de landbouwsector, de bijzondere afhankelijkheid ervan van bepaalde weersomstandigheden en de kwetsbaarheid ervan ten aanzien van de natuurlijke risico’s die zich in Griekenland voordoen, het noodzakelijk maken een staatsregeling in te voeren die een op solidariteit gebaseerde minimumvergoeding garandeert. Voor zover de schadevergoedingen die ELGA in het kader van het stelsel van verplichte verzekering heeft betaald, waren gefinancierd uit inkomsten uit de bijzondere verzekeringsbijdragen, is de Commissie van oordeel dat die eventueel kunnen worden geacht geen onverschuldigd voordeel aan de begunstigden te hebben opgeleverd.
Die op de logica en de aard van de regeling gebaseerde rechtvaardiging gaat evenwel niet op voor de aanvullende financiële interventies van de Griekse staat voor de betrokken regeling (verdergaand dan de financiering uit de verplichte bijdragen). Bij de inleiding van de onderzoeksprocedure beschikte de Commissie evenwel over onvoldoende elementen om te concluderen of dat het geval was. Met name twijfelde de Commissie eraan of de betrokken steunmaatregelen zonder aanvullende interventie van de staat waren gefinancierd.
(23)
Daarom heeft de Commissie bij de inleiding van de procedure geconcludeerd dat niet kon worden uitgesloten dat de schadevergoedingen die ELGA in 2008 en 2009 in het kader van het stelsel van verplichte verzekering had betaald, onder artikel 107, lid 1, van het Verdrag vallen en staatssteun vormen.
2. Beoordeling van de maatregelen als onrechtmatige steun
(24)
Aangezien de steun is toegekend en betaald zonder vooraf te zijn aangemeld, heeft de Commissie geoordeeld dat het om onrechtmatige steun gaat in de zin van artikel 1, onder f), van Verordening (EG) nr. 659/1999.
3. Voorlopige beoordeling van de verenigbaarheid van de maatregelen
(25)
Aangezien de Griekse autoriteiten beweerden dat de betrokken maatregelen geen staatssteun vormden, beschikte de Commissie bij de inleiding van de procedure niet over de gegevens die nodig waren om te kunnen nagaan of de steun verenigbaar was met de rechtsvoorschriften die van toepassing waren op het ogenblik van de toekenning van de steun, d.i. in 2008 en 2009. In dit geval gaat het om de Communautaire richtsnoeren voor staatssteun in de landbouw- en de bosbouwsector 2007-2013 (9) (hierna „de richtsnoeren” genoemd) en met name om hoofdstuk V.B betreffende steun ter vergoeding van schade aan de landbouwproductie of aan de landbouwproductiemiddelen.
(26)
Uit de verstrekte inlichtingen leek naar voor te komen dat de vergoedingen voor het grootste gedeelte van de betrokken teelten betrekking hadden op schade die de drempelwaarde van 30 % had bereikt, rekening houdend met het productieverlies en de kwaliteitsvermindering die zich voor bepaalde producties in het hele betrokken jaar hadden voorgedaan als gevolg van een combinatie van verschillende ongunstige weersomstandigheden en, voor sommige teelten, ook van plantenziekten. In hun inlichtingen gaven de Griekse autoriteiten geen toelichting bij de methode voor het berekenen van de betrokken vergoedingen.
(27)
De Commissie twijfelde er dan ook aan of die steun verenigbaar kan worden verklaard met hoofdstuk V.B van de richtsnoeren.
IV. OPMERKINGEN VAN DERDEN
(28)
De belanghebbenden die hun opmerkingen hebben gemaakt, zijn het Europees Verbindingscomité voor de handel in landbouwproducten en levensmiddelen, hierna „CELCAA” genoemd, het Comité van de handel in graan, veevoeder, oliehoudende zaden, olijfolie, oliën en vetten en landbouwbenodigdheden, hierna „COCERAL” genoemd, en een derde belanghebbende die om vertrouwelijke behandeling van zijn identiteit heeft gevraagd.
(29)
Aangezien het om zelfstandige handelaren (de derde belanghebbende) gaat en CELCAA en COCERAL tot doel hebben de belangen van zelfstandige handelaren te verdedigen, zijn de belanghebbenden van mening dat de betrokken steun, die aanvankelijk aan landbouwers werd toegekend, in feite terecht kwam bij landbouwcoöperaties en hun verenigingen, die, doordat de hantering van de landbouwproducten uitsluitend bij hen gebeurt, de zelfstandige handelaren beconcurreren.
(30)
Volgens de belanghebbenden heeft Griekenland geen bewijzen voorgelegd dat de betrokken schadevergoedingen werden toegekend voor verliezen die door slechte weersomstandigheden waren veroorzaakt. In tegenstelling tot wat in de richtsnoeren is vereist, hebben de Griekse autoriteiten geen analytische beschrijving van de aard van de betrokken weersomstandigheden gegeven die werd gestaafd met de desbetreffende meteorologische gegevens.
(31)
Volgens de belanghebbenden hebben de Griekse autoriteiten de methode voor het berekenen van de betrokken schadevergoedingen niet nader omschreven en de drempelwaarde die het geleden verlies moest bereiken, niet gepreciseerd. Ook waren de betrokken schadevergoedingen beperkt tot bepaalde landbouwproducten, hoewel de producenten van andere producten, die van die schadevergoedingen uitgesloten waren, ook verliezen in hun respectieve producties hadden geleden.
(32)
Voorts waren de belanghebbenden de mening toegedaan dat de toekenning van de betrokken schadevergoedingen invloed heeft gehad op de prijsvorming van de eindproducten, aangezien die schadevergoedingen de prijzen van de betrokken producten hebben doen dalen. Zo vormde de steun een economisch voordeel voor de betrokken producenten doordat zij de delen van hun productie die niet door de ongunstige weersomstandigheden waren getroffen, konden afzetten onder voorwaarden die de mededinging vervalsten. Anderzijds moesten de particuliere marktdeelnemers (zoals de handelaren, de bloemmolens, de diervoedermolens, de pluimveehouders, de varkenshouders, enz.) een door de landbouwcoöperaties en hun verenigingen opgelegd prijzenbeleid volgen, waardoor die coöperaties zich in een monopoliepositie bevonden.
(33)
Bovendien had de dekking die ELGA biedt voor risico’s waaraan de landbouwsector blootstaat, moeten voldoen aan het evenredigheids- en het gelijkheidsbeginsel. Volgens de belanghebbenden is het onaanvaardbaar dat de bedragen die ELGA in 2008 en 2009 als schadevergoeding heeft uitbetaald, respectievelijk drie en vier maal groter waren dan de totale bedragen van de verzekeringsbijdragen voor die jaren.
(34)
Volgens de belanghebbenden heeft ELGA met de nieuwe lening voor 2009 de inkomsten die zij gedurende de volgende tien jaar zal krijgen, al te zwaar „gehypothekeerd”, aangezien zij reeds de voor 2008 aangegane lening moet terugbetalen en daarvoor vooraf reeds beslag had gelegd op de verzekeringsbijdragen die zij de daaropvolgende jaren zou ontvangen. Voorts wijzen de belanghebbenden op het bestaan van twee aanvullende leningen die ELGA in 2009 heeft aangegaan, namelijk een lening van 350 miljoen EUR bij de Piraeusbank en een lening van 112 miljoen EUR bij de Landbouwbank van Griekenland en de Nationale bank van Griekenland.
(35)
De belanghebbenden waren ook van mening dat de leningen van 444 miljoen EUR en 415 miljoen EUR, die met een garantie van de Griekse staat zijn aangegaan, aanvullende inkomsten vormen bij de verzekeringsbijdragen. Deze leningen moeten dan ook als staatsmiddelen worden beschouwd.
V. OPMERKINGEN VAN GRIEKENLAND
1. Algemene opmerkingen over de in 2008 en 2009 verleende compensatiesteun
(36)
Volgens de Griekse autoriteiten vormt de compensatiesteun die ELGA in 2008 en 2009 heeft betaald, geen staatssteun.
Het betrokken verzekeringsstelsel wordt gefinancierd via de door de landbouwers betaalde verplichte bijzondere verzekeringsbijdragen. Aangezien dit verzekeringsstelsel functioneert volgens het principe van de sociale solidariteit, is het niet noodzakelijk, enerzijds, dat de verplichte speciale bijdragen strikt evenredig zijn aan het verzekerde risico en, anderzijds, dat het bedrag van de betaalde prestaties evenredig is aan het inkomen van de verzekerde (10). Bijgevolg gaat het volgens de Griekse autoriteiten in dit geval om een echte vergoeding voor het herstel van schade die de slechte weersomstandigheden aan de landbouwproductie hebben aangericht, waarmee wordt voldaan aan de Griekse wetgeving inzake de door ELGA betaalde landbouwverzekeringen.
Voorts kan ELGA, volgens de Griekse autoriteiten, haar financiële verplichtingen in het kader van het stelsel van verplichte verzekering binnen de vastgestelde termijn nakomen. Deze capaciteit van ELGA is nog toegenomen door de tenuitvoerlegging van de nieuwe Wet 3877/2010 betreffende het beschermings- en verzekeringsstelsel voor de landbouwactiviteit, op grond waarvan aanvullende financieringsbronnen voor ELGA worden aangeboord. Zo verhoogt die wet in de meeste gevallen de bijzondere verzekeringsbijdrage (van 3 % naar 4 % voor schade aan de plantaardige productie en van 0,50 % naar 0,75 % voor schade aan de dierlijke productie). Voorts voorziet die wet in een facultatieve verzekering voor verliezen die niet door de verplichte verzekering zijn gedekt, en in een algemene verzekering die aan ELGA moet worden betaald door natuurlijke personen die geen landbouwer in hoofdberoep zijn en door rechtspersonen waarvan het merendeel van de activiteiten niet afkomstig is van landbouwers in hoofdberoep.
(37)
Als de compensatiesteun toch moet worden geacht staatssteun te zijn, dan zijn de Griekse autoriteiten van mening dat die steun verenigbaar is met artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag en met de richtsnoeren. De Griekse autoriteiten hebben de diensten van de Commissie gedetailleerde gegevens verstrekt over elke steun die ELGA in 2008 en 2009 heeft verleend, met vermelding van de naam en het fiscale identificatienummer van de betrokken landbouwer, het departement waar het perceel zich bevindt, het soort teelt, de meeteenheid voor de teelt en het aantal gebruikte eenheden, het steunbedrag en de datum van toekenning van de steun, de beschrijving van de schade en de omvang daarvan ten opzichte van de normale productie.
(38)
Met betrekking tot de compensatiesteun die in 2008 en 2009 is toegekend voor schade die meer dan 30 % van de normale plantaardige productie heeft vernield, zijn de Griekse autoriteiten van mening dat is voldaan aan alle voorwaarden van de punten 124 tot en met 130 van de richtsnoeren en aan artikel 11 van Verordening (EG) nr. 1857/2006 van de Commissie van 15 december 2006 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het Verdrag op staatssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen die landbouwproducten produceren (11) (hierna „de vrijstellingsverordening” genoemd).
(39)
Volgens de Griekse autoriteiten werd de steun overeenkomstig de richtsnoeren en de genoemde vrijstellingsverordening betaald aan de betrokken landbouwers of aan de producentenorganisaties waarvan de producenten lid zijn. De Griekse autoriteiten hebben met name het volgende bevestigd:
a)
het steunbedrag was in geen enkel geval groter dan de door de producenten geleden reële verliezen,
b)
met betrekking tot de steunintensiteit werd artikel 11 van de vrijstellingsverordening in acht genomen, aangezien ELGA geen enkele vergoeding heeft betaald van meer dan 74,8 % van de door de ongunstige weersomstandigheden veroorzaakte daling van de verkoopinkomsten,
c)
het maximumbedrag van de voor steun in aanmerking komende verliezen werd verminderd met de in het kader van verzekeringsregelingen ontvangen bedragen en met de kosten die door andere factoren dan de ongunstige weersomstandigheden werden veroorzaakt,
d)
het verlies werd berekend op het niveau van het landbouwbedrijf,
e)
het besluit tot toekenning van de steun werd binnen drie jaar na het ontstaan van het verlies genomen en de steun werd betaald binnen vier jaar na het ontstaan van het verlies, zoals bepaald in artikel 11, lid 10, van de vrijstellingsverordening,
f)
de betrokken steun werd niet gecumuleerd met andere staatssteun of andere financiële bijdragen van de lidstaten of de Unie voor dezelfde subsidiabele kosten. De betrokken producenten hebben geen steun voor het herstel van eenzelfde verlies op basis van meer dan één rechtsgrond gekregen; de steun is dus toegekend op grond van hetzij de richtsnoeren, hetzij de vrijstellingsverordening, hetzij Verordening (EG) nr. 1535/2007 van de Commissie van 20 december 2007 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op de-minimissteun in de landbouwproductiesector (12) (hierna „de de-minimisverordening” genoemd), hetzij de mededeling van de Commissie van 22 januari 2009 inzake staatssteun ter stimulering van de toegang tot financiering in de huidige financiële en economische crisis (hierna „de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling”) (13).
(40)
Wat de methode voor het berekenen van de normale productie betreft, hebben de Griekse autoriteiten inlichtingen over de toegepaste methode verstrekt en bevestigd dat werd voldaan aan punt 128 van de richtsnoeren, waarin is bepaald dat een andere methode slechts mag worden gebruikt voor zover zij representatief is en niet gebaseerd is op abnormaal hoge opbrengsten. Met name hebben landbouwkundigen de aan de ongunstige weersomstandigheden te wijten verliezen beoordeeld op het niveau van het individuele landbouwbedrijf en aan de hand van ramingen ter plaatse, zoals bepaald in het verzekeringsreglement van ELGA. Tijdens de controle ter plaatse meet de landbouwkundige/schatter de omvang van het perceel met alle passende middelen (meetlint, identificatiekaarten van de percelen, gps-toestel) en als het om boomteelt gaat, telt hij de bomen. Vervolgens raamt de landbouwkundige de van het perceel verwachte productie, rekening houdend met de toegepaste teelttechnieken (met name de beplantingsdichtheid, de snoeiwijze bij de boomteelt, vroege teelten waarbij plasticfolie wordt gebruikt, het irrigatiesysteem), de verscheidenheid aan geteelde gewassen, de voorgaande teelt bij jaarteelten, de teeltzorg (met name de bemesting en de bestrijding van plagen), de bodemproductiviteit en eventuele specifieke kenmerken van het productiejaar (zoals droogte, problemen bij de vruchtzetting). Tot slot wordt een raming gemaakt van het percentage schade aan de verwachte productie van het perceel. Om het schadepercentage vast te stellen worden op verschillende plaatsen van het perceel monsters genomen, rekening houdend met het kwantitatieve verlies aan verwachte productie, de door de schade veroorzaakte kwaliteitsvermindering en de na het optreden van de schade noodzakelijke teeltzorg (zoals de extra gewasbescherming, het extra wieden en de verwijdering van beschadigde vruchten).
2. Specifieke opmerkingen over de in 2008 toegekende compensatiesteun
(41)
Van de steun die ELGA in 2008 heeft verleend, namelijk 386 986 648 EUR, is 373 257 465,71 EUR als schadevergoeding betaald aan producenten om hen te compenseren voor de verliezen die zij door de ongunstige weersomstandigheden bij hun plantaardige productie hadden geleden. Voor die steun heeft ELGA artikel 6 van het verzekeringsreglement voor de plantaardige productie toegepast; dat artikel betreft de schadevergoedingen die aan producenten van landbouwproducten worden verleend om door ongunstige weersomstandigheden veroorzaakte verliezen te compenseren, als vastgesteld bij nationale Wet 1790/1988 tot invoering van het verzekeringsstelsel ELGA.
(42)
Voor de betrokken steun heeft Griekenland meteorologische gegevens verstrekt over de ongunstige weersomstandigheden in het verkoopseizoen 2007-2008. Die ongunstige meteorologische verschijnselen werden door de overheidsinstanties formeel erkend. Het gaat met name om de extreme hitte eind juni en eind juli 2007 in het hele land, om de hevige regenval in tal van regio’s van het land in oktober 2007 en om droge, warme katabatische winden in diezelfde maand op Kreta, om storm en hagel begin augustus 2008 in bepaalde departementen van het noordwesten en het centrum van het Griekse vasteland en om stormen eind augustus in de regio’s Magnisia, Viotia en Oost-Attica en op de eilanden Evia en Kreta.
Met name werden vergoedingen toegekend voor de schade die groter was dan de volgende percentages van de normale productie (14):
Minimumpercentage aan schade ten opzichte van de normale productie
Totaal bedrag aan vergoedingen
(in EUR)
Aantal landbouwpercelen waar verlies is geleden
Percentage van het totale bedrag aan vergoedingen
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Totaal
373 257 465,71
666 406
100
Voorts heeft ELGA aanvullende vergoedingen ten belope van 2 472 785,97 EUR toegekend aan producenten die in hetzelfde verkoopseizoen 2007-2008, als gevolg van de ongunstige weersomstandigheden, opeenvolgende verliezen aan dezelfde plantaardige productie hadden geleden. Voor 6,98 % van het totaalbedrag van deze vergoedingen lag het schadepercentage ook op 20 % tot 30 % van de normale productie en voor 93,02 % van het totaalbedrag liep de schade op tot meer dan 30 % van de normale productie.
(43)
Daarnaast heeft ELGA in 2008 ook de volgende steun aan landbouwers verleend:
a)
steun ten bedrage van 7 338 119,74 EUR voor verliezen aan dierlijk kapitaal. Van dat bedrag was 1 860 279,67 EUR bestemd voor verliezen als gevolg van de ongunstige weersomstandigheden, 3 188 825,78 EUR voor verliezen wegens ziekten of aandoeningen bij dieren en 2 289 014,29 EUR voor verliezen als gevolg van andere schade (zoals aanvallen door wilde dieren, beren, wolven en zwerfhonden). Volgens de Griekse autoriteiten gaat het bij die steun om echte schadevergoedingen in het kader van het stelsel van verplichte verzekering en niet om staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag,
b)
steun ten bedrage van 114 374,86 EUR voor door een beer aan de plantaardige productie toegebrachte verliezen. Deze steun werd verleend in het kader van het communautaire programma „Life” voor de bescherming van de bruine beer in Griekenland. De steunintensiteit bedroeg 100 %, en
c)
steun ten bedrage van 3 803 901,72 EUR voor corrigerende maatregelen nadat per vergissing verkeerde gegevens waren geregistreerd in de schattingsverslagen over de verliezen bij de plantaardige en de dierlijke productie. Die fouten, die pas na de betaling van de steun aan de landbouwers werden geconstateerd, vormden schulden die ELGA had ten opzichte van de betrokken begunstigden.
3. Specifieke opmerkingen over de in 2009 toegekende compensatiesteun
(44)
Met betrekking tot de vergoedingen ten belope van 415 019 452 EUR die in 2009 zijn betaald op grond van het interministeriële besluit van 30 januari 2009, is in de onderstaande tabel het volgende opgenomen: de betrokken producten, de weersomstandigheden die de schade veroorzaakten, en de beschrijving van de schade.
Landbouwproduct
Totaal bedrag aan vergoedingen
(in EUR)
Ongunstige weersomstandigheden
Beschrijving van de toegebrachte schade
1.
Amandelen
Kersen
Abrikozen (variëteit Bebekou)
Appelen
Pruimen
Peren
56 580 555
(voor alle producten samen)
Hoge temperaturen en hittegolf
Warme en droge winter
Langdurige droogte
Bruuske temperatuurschommelingen
De hoge temperaturen en de hittegolf in de zomer van 2007 hadden een negatieve invloed op de betrokken producties, en met name op de vruchtknopvorming in de fruitteelt. De lange droogte in 2007 en de plotse temperatuurswijzigingen leidden tot een daling van de productie. Bovendien hadden tal van bomen niet voldoende winterslaap door de warme, droge winter.
2.
Perziken
10 970 348
Zelfde weersomstandigheden als onder nr. 1
Zelfde schade als onder nr. 1
3.
Asperges
6 751 747
Warme en droge winter
Lage temperaturen
De warme en droge winter in 2007-2008 droeg bij tot een toegenomen katabole werking van de asperges en leidde tot een verlies aan opgeslagen voedingsstoffen. Deze omstandigheden resulteerden in een plotse vermindering van de toekomstige aspergeproductie. Bovendien werd deze kleinere productie negatief beïnvloed door de lage temperaturen in februari 2008, die de groei vertraagden. Dit leidde tot een extra daling van de aspergeoogst in Griekenland in 2008.
4.
Oriënttabak
13 817 834
Hoge temperaturen en hittegolf
Droogte
Door de hoge temperaturen en de hittegolf in de zomer van 2007, in combinatie met de droogte, konden insectenplagen en door trips overgedragen virussen moeilijk worden bestreden, wat in het hele land leidde tot een lagere tabaksproductie.
5.
Zomeraardappelen
7 220 996
Hoge temperaturen
De hoge temperaturen in de zomer 2006 en de zomer 2008 bemoeilijkten de bestrijding van entomologische plagen en plantenziekten bij de zomeraardappelen in tal van departementen in Griekenland.
6.
Katoen
109 564 462
Langdurige droogte
Warme zomer
Koude herfst
Regen
De aanhoudende droogte deed de waterreserves dalen. De warme zomer, gevolgd door een koude herfst, in combinatie met hevige regenval eind september 2008, deden de katoenproductie in het hele land dalen en de kwaliteit ervan verminderen.
7.
Olijven
72 026 112
Droogte
Vorst
Regen
De aanhoudende droogte, de vorst van februari 2008 na een zachte winter, de hoge temperaturen en de hevige neerslag in de bloeiperiode van de olijven leidden tot een aanzienlijke daling van de olijfproductie in het hele land.
8.
Granen (maïs, zachte tarwe, gerst, haver, rogge en rijst)
138 087 394
Regen
Temperatuurschommelingen
De regen en de temperatuurschommelingen in het voorjaar en het najaar van 2008 tastten de kwaliteit van de graanproductie aan en vergemakkelijkten de ontwikkeling van plantenziekten. De aantasting van de kwaliteit was ook te wijten aan de afwezigheid van de nodige voedingsstoffen (eiwitten, gluten) als gevolg van de ongunstige weersomstandigheden.
Totaal
415 019 448
(45)
Volgens de Griekse autoriteiten wordt een deel van het genoemde schadevergoedingsbedrag van 415 019 452 EUR, nl. de steun ten belope van 27 614 905 EUR die aan 871 producenten werd betaald, geacht staatssteun te zijn die krachtens artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag en de richtsnoeren verenigbaar is met de interne markt.
(46)
De rest van het steunbedrag, nl. 387 404 547 EUR, werd betaald aan 784 408 producenten. Volgens de Griekse autoriteiten is de betrokken steun verenigbaar met de interne markt krachtens artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag en de vrijstellingsverordening. Volgens de Griekse autoriteiten voldeed de betrokken steun aan alle voorwaarden van artikel 11 van de vrijstellingsverordening.
Met name geldt het volgende:
a)
de brutosteunintensiteit bedroeg niet meer dan 80 % van de door de ongunstige weersomstandigheden veroorzaakte daling van de door dat product gegenereerde verkoopinkomsten,
b)
het verlies werd berekend op het niveau van het landbouwbedrijf,
c)
het bedrag van de verliezen omvatte geen kosten die door andere factoren dan de ongunstige weersomstandigheden waren veroorzaakt en de producenten kregen geen vergoedingen van andere verzekeringsmaatschappijen,
d)
de betrokken vergoedingen werden rechtstreeks aan de landbouwers betaald,
e)
het besluit tot toekenning van de steun werd genomen binnen drie jaar na het ontstaan van het verlies en de steun werd betaald binnen vier jaar na het ontstaan van het verlies,
f)
de methode voor het berekenen van de normale productie is die welke is beschreven in overweging 42 betreffende de in 2008 toegekende steun.
(47)
Voorts zijn de Griekse autoriteiten van mening dat deze steun, zelfs als hij niet kan worden geacht een echte schadevergoeding te zijn (zie overweging 36) of verenigbaar te zijn met de vrijstellingsverordening (zie overweging 46), moet worden geacht in overeenstemming te zijn met artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag en de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling.
De toekenning van de steun heeft voor de betrokken landbouwers de toegang tot de financiering vergemakkelijkt. Zo hebben deze schadevergoedingen gezorgd voor financiële liquiditeit in de sector van de primaire productie in Griekenland, de enige sector waarop de Griekse staat in die eerste maanden van de economische crisis kon steunen om gevaren in andere sectoren van de Griekse economie af te wenden. Toch werd deze steun niet toegekend zonder specifieke criteria toe te passen. Integendeel, hij werd alleen toegekend wanneer zich reële economische problemen hadden voorgedaan die uitsluitend verband hielden met de productie van landbouwproducten, en meer bepaald problemen die door de ongunstige weersomstandigheden waren veroorzaakt (zie overweging 44). Voor het merendeel van deze steun werden voor de afzonderlijke producenten geen maxima inzake intensiteit en omvang van de problemen vastgesteld, aangezien het de bedoeling was de Griekse landbouweconomie in haar totaliteit te ondersteunen.
(48)
Overigens past de Commissie, overeenkomstig punt 7, onder a), van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling, voor niet-aangemelde steun de genoemde mededeling toe indien de steun na 17 december 2008 werd verleend (15). De Griekse autoriteiten zijn dan ook van mening dat punt 7, onder a), van die mededeling van toepassing is op de betrokken niet-aangemelde steun, aangezien die na 17 december 2008 aan de producenten werd toegekend.
(49)
De Griekse autoriteiten zijn van oordeel dat deze steun, die bij interministerieel besluit van 30 januari 2009 bij wijze van uitzondering is vastgesteld, voldeed aan alle voorwaarden van punt 4.2.2 van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling. Met name geldt het volgende:
a)
de steun werd verleend is de vorm van een regeling, aangezien hij op het genoemde interministeriële besluit is gebaseerd,
b)
hij werd verleend aan ondernemingen die op 1 juli 2008 niet in moeilijkheden verkeerden, overeenkomstig de communautaire richtsnoeren inzake reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden. De Griekse autoriteiten hebben bevestigd dat die steun uitsluitend werd toegekend aan natuurlijke personen en dat het merendeel van die personen krachtens de Griekse wetgeving vrijgesteld was van het indienen van een belastingaangifte, aangezien hun jaarlijkse inkomsten kleiner waren dan 12 000 EUR. Alle producenten die de betrokken schadevergoedingen kregen, verrichtten transacties met de banken, aangezien de steun op hun bankrekeningen werd gestort. De Griekse autoriteiten bevestigen dat de betrokken producenten kredietwaardig waren en over voldoende toegang tot bankfinanciering beschikten. Deze producenten verkeerden dan ook niet in moeilijkheden op het ogenblik dat de steun werd betaald,
c)
de steunregeling gold niet voor ondernemingen die actief waren in de visserijsector,
d)
de steun was geen exportsteun of steun waarbij binnenlandse producten ten opzichte van ingevoerde producten werden bevoordeeld,
e)
de steun werd toegekend in 2009, dus vóór 31 december 2010 zoals bepaald in punt 4.2.2, onder f), van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling, en
f)
het steunbedrag per landbouwer varieerde tussen 7 501 EUR en 15 000 EUR.
(50)
Overeenkomstig punt 4.2.2, onder g), van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling, als gewijzigd in oktober 2009, mocht de steun die elke betrokken landbouwer kreeg, het totale steunbedrag dat die landbouwer in de periode van 1 januari 2008 tot en met 31 december 2010 had ontvangen, niet boven 15 000 EUR doen uitkomen. Het feit dat ELGA van de betrokken landbouwers geen schriftelijke of elektronische verklaring had gekregen over andere de-minimissteun of steun krachtens de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling welke die landbouwers in het lopende belastingjaar hadden ontvangen, moet volgens de Griekse autoriteiten slechts worden gezien als een formaliteit. Zo moet de niet-inachtneming van die formele procedure niet leiden tot de conclusie dat niet aan de voorwaarde van punt 4.2.2, onder g), van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling, als gewijzigd in oktober 2009, werd voldaan, des te meer omdat Griekenland, zoals kan worden aangetoond met het computersysteem van ELGA, in de periode van 1 januari 2008 tot en met 31 december 2010 geen de-minimissteun aan producenten van landbouwproducten van de primaire sector had verleend en evenmin steun krachtens de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling.
(51)
In elk geval kan volgens de Griekse autoriteiten worden gesteld dat van het genoemde bedrag van 387 404 547 EUR steun ten belope van 75 382 500 EUR kan worden geacht onder de de-minimisverordening te vallen.
(52)
De Griekse autoriteiten zijn van mening dat die steun ten belope van 75 382 500 EUR voldoet aan alle voorwaarden die in Verordening (EG) nr. 1535/2007 met betrekking tot de de-minimissteun zijn vastgesteld. Met name:
a)
hebben de betrokken landbouwers overeenkomstig artikel 3, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1535/2007 in het kader van de genoemde steunmaatregelen geen schadevergoedingen gekregen die over de periode van de belastingjaren 2008 tot en met 2010 meer bedroegen dan 7 500 EUR per landbouwer,
b)
was het gecumuleerde bedrag van de de-minimissteun die Griekenland over een periode van drie belastingjaren aan de landbouwondernemingen heeft toegekend, niet groter dan 75 382 500 EUR, d.i. het maximale gecumuleerde bedrag voor Griekenland als vastgesteld in artikel 3, lid 3, en de bijlage van Verordening (EG) nr. 1535/2007.
4. Reacties op de opmerkingen van derden
(53)
Griekenland voert aan dat de belanghebbenden geen bewijzen hebben voorgelegd waaruit blijkt dat de betrokken schadevergoedingen effect hebben gehad op de positie die hun leden op de interne markt innamen.
(54)
Wat betreft de opmerking dat geen beschrijving is gegeven van de aard van de ongunstige weersomstandigheden, onderstrepen de Griekse autoriteiten dat een dergelijke beschrijving niet vereist was op grond van het interministeriële besluit betreffende de schadevergoedingen, maar dat het daarentegen nodig was aan te tonen, enerzijds, dat zich ongunstige weersomstandigheden hadden voorgedaan en, anderzijds, dat de aangerichte schade de drempelwaarde van 30 % van de normale productie had bereikt. Overigens heeft Griekenland in het kader van haar opmerkingen aan de Commissie analytische gegevens over de betrokken weersomstandigheden verstrekt, die werden gestaafd met passende meteorologische gegevens.
(55)
Met betrekking tot de opmerking dat Griekenland geen precieze gegevens heeft verstrekt over de methode die voor het berekenen van de schadevergoedingen werd toegepast en evenmin over de drempelwaarde van het geleden verlies, herinneren de Griekse autoriteiten eraan dat zij in het kader van hun opmerkingen aan de Commissie gedetailleerde gegevens over die twee kwesties heeft verstrekt.
(56)
Volgens de Griekse autoriteiten had de toekenning van de betrokken schadevergoedingen geen impact op de eindconsument, aangezien de daling van de prijzen van de betrokken landbouwproducten niet tot een daling van de kleinhandelsprijzen heeft geleid. Om dit punt te staven hebben de Griekse autoriteiten artikelen uit de Griekse pers voorgelegd waaruit blijkt dat de kleinhandelsprijzen voor tal van landbouwproducten, met inbegrip van de producten waarover het hier gaat, op een hoog niveau zijn gebleven, hoewel de groothandelsprijzen van die landbouwproducten waren gedaald.
VI. BEOORDELING VAN DE STEUN
1. Is er sprake van staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, van het verdrag?
(57)
Op grond van artikel 107, lid 1, van het Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de interne markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt. De Commissie is van oordeel dat voor de onderhavige maatregelen aan de bovengenoemde voorwaarden is voldaan.
(58)
Met staatsmiddelen bekostigde maatregelen
Zoals blijkt uit het arrest van het Hof van Justitie van 22 maart 2003 in zaak C-355/00, Freskot AE/Elliniko Dimosio (16), (hierna „de zaak-Freskot” genoemd), wordt in dit geval aan deze voorwaarde voldaan, aangezien in de betrokken nationale wetgeving duidelijk is bepaald dat de door ELGA geleverde prestaties met staatsmiddelen worden betaald en aan de staat toe te rekenen zijn in de zin van de rechtspraak van het Hof van Justitie (17).
Zoals in de zaak-Freskot wijst artikel 5 bis van Wet 1790/1988 (zie ook overweging 11) en andere van kracht zijnde bepalingen uit de toepasselijke Griekse wetgeving er in dit geval op dat de ontvangsten van ELGA uit de bijzondere bijdrage door de bevoegde belastingdienst worden geïnd, als inkomsten van de staat in de staatsbegroting worden opgenomen en aan ELGA worden betaald uit de begroting van het Ministerie van Landbouw (intussen omgenoemd tot Ministerie van Plattelandsontwikkeling en Voedselvoorziening). Het feit dat de betrokken bijdragen als inkomsten van de staat worden geboekt, volstaat dan ook om aan te nemen dat de door ELGA geleverde prestaties met staatsmiddelen worden bekostigd.
Bovendien kan ELGA op grond van artikel 2 van Wet 1790/1998 (18), krachtens een besluit van de minister van Landbouw, steun of schadevergoedingen aan begunstigden betalen door overdracht van middelen uit de staatsbegroting of door het aangaan van leningen waarvoor de Griekse staat zich garant stelt en zich tot terugbetaling verbindt.
Uit de rechtspraak van het Hof van Justitie blijkt dat voordelen die rechtstreeks door de staat worden verstrekt dan wel door openbare of particuliere instanties die hiertoe door de staat zijn aangewezen of gecreëerd, staatsmiddelen vormen in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag (19). In dit geval vormen de twee leningen die ELGA met garantie van de Griekse staat heeft aangegaan voor de financiering van de in 2008 en 2009 betaalde schadevergoedingen (zie de overwegingen 15 en 17), staatsmiddelen in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag, aangezien zij deel uitmaken van de middelen van ELGA, een privaatrechtelijke rechtspersoon die volledig aan de staat toebehoort en onder toezicht staat van het Ministerie van Landbouw (zie ook overweging 8).
(59)
Maatregelen die leiden tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalsen of dreigen te vervalsen
De Commissie constateert dat de betrokken schadevergoedingen de nationale producenten een voordeel opleveren ten opzichte van andere producenten van de Unie, die geen dergelijke steun ontvangen. De landbouwsector staat open voor mededinging binnen de Unie (20) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten (21). Bijgevolg dreigen de betrokken schadevergoedingen de mededinging op de interne markt te vervalsen en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig te beïnvloeden.
(60)
Maatregelen waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd
Volgens de rechtspraak van het Hof van Justitie (22) worden interventies beschouwd als staatssteun als zij, ongeacht de vorm ervan, de lasten verlichten die normaliter aan het bedrijfsbudget worden toegerekend en bijgevolg, zonder dat het subsidies zijn in de strikte zin van het woord, een soortgelijke aard en soortgelijke effecten hebben.
In zijn arrest in de zaak-Freskot heeft het Hof van Justitie geconcludeerd dat het begrip „onderneming” in de zin van artikel 102 van het Verdrag geen betrekking heeft op een instantie als ELGA wat haar werkzaamheden in het kader van een stelsel van verplichte verzekering tegen natuurlijke risico’s betreft (zie de punten 79 en 88 van het arrest).
In feite wordt met het betrokken stelsel van verplichte verzekering voornamelijk een doelstelling van sociaal beleid nagestreefd waarmee een adequate dekking wordt beoogd voor alle landbouwbedrijven, met inbegrip van die welke een groter risico op een natuurramp lopen (zie de punten 66 en 67 van het arrest). De verzekeringsbijdrage wordt op alle landbouwproducten geheven tegen een uniform tarief, dat onafhankelijk is van het reële risico dat de producent loopt (op basis van het solidariteitsbeginsel). ELGA staat onder staatstoezicht, aangezien het bedrag van de bijdrage, wat de inkomsten betreft, alsmede de schadevergoedingsbedragen door de bevoegde ministers worden vastgesteld.
Zoals het Hof van Justitie heeft geoordeeld in zijn arrest van 22 januari 2002 in zaak C-218/00, Cisal/INAIL (23), staan ook in dit geval de twee essentiële onderdelen van het verzekeringsstelsel ELGA, namelijk het bedrag van de schadevergoedingen en dat van de bijdragen, onder staatstoezicht en is de verplichte aansluiting die kenmerkend is voor het stelsel, noodzakelijk voor het financiële evenwicht ervan en voor de toepassing van het solidariteitsbeginsel, dat inhoudt dat de aan de verzekerde betaalde schadevergoedingen niet evenredig zijn aan de door hem betaalde bijdragen.
In tegenstelling echter tot wat in de zaak-Cisal/INAIL het geval was, zijn de begunstigden van de verzekeringsprestaties van ELGA ondernemingen die een economische activiteit uitoefenen. Dat ELGA zelf geen economische activiteit uitoefent, volstaat dus niet om aan te nemen dat de begunstigden van de door die instantie betaalde verzekeringsprestaties geen ondernemingen in de zin van het Verdrag zijn en geen potentiële begunstigden van staatssteun (zie het arrest in de zaak-Freskot, punt 80).
Met betrekking tot de kwestie van het economische voordeel geeft het Hof van Justitie in punt 84 van zijn arrest in de zaak-Freskot eenvoudig het volgende aan: „Derhalve moet enerzijds worden nagegaan of, en zo ja in hoeverre, de Griekse landbouwbedrijven zich zonder verplichte verzekering bij particuliere verzekeraars hadden moeten en ook inderdaad hadden kunnen verzekeren, dan wel andere maatregelen hadden moeten nemen om zich adequaat tegen de gevolgen van risico’s van natuurevenementen te beschermen, en anderzijds in hoeverre de bijdrage overeenstemt met de feitelijke economische kosten van de door ELGA verrichte diensten uit hoofde van de verplichte verzekering, zo deze kosten evenwel kunnen worden berekend”. In punt 87 merkt het Hof met betrekking tot de zaak-Freskot evenwel het volgende op: „Het Hof beschikt evenwel niet over de nodige gegevens, feitelijk en rechtens, om het onderdeel van de vraag te kunnen beantwoorden of ELGA’s dienstverrichtingen uit hoofde van het stelsel van verplichte verzekering tegen risico’s van natuurevenementen eventueel als steunmaatregelen kunnen worden aangemerkt…”.
(61)
In de rechtspraak van het Hof wordt bevestigd dat noch het sociale karakter van de maatregel (24) noch het feit dat die volledig of gedeeltelijk via door de overheidsinstantie opgelegde bijdragen wordt gefinancierd en bij de betrokken ondernemingen wordt geïnd (25), volstaat om uit te sluiten dat het bij de maatregel gaat om steun in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag, waarin de staatsinterventiemaatregelen niet op basis van oorzaken of doelstellingen worden onderscheiden, maar worden omschreven op basis van hun effecten (26).
De schadevergoedingen die ELGA in 2008 heeft betaald in het kader van het stelsel van verplichte verzekering, hadden betrekking op bepaalde Griekse landbouwproducten van plantaardige en dierlijke oorsprong, terwijl de in 2009 betaalde schadevergoedingen bepaalde gewassen betroffen. Hieruit volgt dat de schadevergoedingen die ELGA aan de plaatselijke producenten van landbouwproducten heeft betaald, voor die producenten een selectief economisch voordeel konden vormen ten opzichte van andere producenten van de Unie, die niet dezelfde steun ontvingen.
Bovendien is het in gevallen met een verhoogd risico op schade door natuurrampen twijfelachtig of de landbouwbedrijven bij een particuliere verzekeraar onder soortgelijke voorwaarden een verzekeringsdekking kunnen krijgen. De Commissie is dan ook van oordeel dat de door ELGA via het betrokken stelsel betaalde schadevergoedingen in die omstandigheden een selectief financieel voordeel voor de begunstigden vormen.
(62)
In het licht van het arrest van het Hof in de zaak-Freskot (zie punt 86) kan evenwel de vraag worden gesteld of de betrokken maatregel geen rechtvaardiging kan vinden in de aard of de algemene opzet van het stelsel, wat moet worden aangetoond door de betrokken lidstaat (27). Er moet worden onderzocht of de specifieke kenmerken van de landbouwsector, de bijzondere afhankelijkheid ervan van bepaalde weersomstandigheden en de kwetsbaarheid ervan ten aanzien van de natuurlijke risico’s in Griekenland het noodzakelijk maken een staatsregeling in te voeren die recht geeft op een op solidariteit gebaseerde minimale schadevergoeding. Een maatregel die een uitzondering op de toepassing van het algemene (para)fiscale stelsel inhoudt, kan evenwel door de aard en de algemene opzet van het stelsel worden gerechtvaardigd wanneer de betrokken lidstaat kan aantonen dat die maatregel rechtstreeks uit de basis- of hoofdbeginselen van dat stelsel voortvloeit. In dit verband moet een onderscheid worden gemaakt tussen enerzijds de doelstellingen van een specifiek stelsel die buiten dat stelsel zijn gelegen en anderzijds de voor het bereiken van dergelijke doelstellingen noodzakelijke mechanismen die inherent zijn aan het stelsel zelf (28).
Zodra blijkt dat ELGA niet alleen met parafiscale bijdragen wordt gefinancierd, maar ook met rechtstreekse bijdragen van de staat, kan een dergelijke, op solidariteit tussen de producenten gebaseerde rechtvaardiging niet worden toegepast, zodat het stelsel moet worden geacht in zijn geheel selectief te zijn.
In het voorliggende geval werden de schadevergoedingen ten belope van 386 986 648 EUR die in 2008 aan de producenten werden betaald, niet grotendeels gefinancierd uit de verplichte bijzondere bijdragen, aangezien die slechts 88 353 000 EUR bedroegen. In dat geval kunnen de aan de verzekerde producenten betaalde prestaties niet langer worden geacht uitsluitend uit bijdragen te zijn gefinancierd (29).
(63)
Met betrekking tot de schadevergoedingen ten belope van 415 019 452 EUR die in 2009 werden betaald, constateert de Commissie dat die niet werden gefinancierd uit de verplichte bijzondere bijdragen, die in 2009 slechts 57 015 388 EUR bedroegen. Die schadevergoedingen waren bij het interministeriële besluit van 30 januari 2009 vastgesteld als uitzonderlijke verzekeringsdekking tegen verliezen bij de plantaardige productie en maakten geen deel uit van de schadevergoedingen die ELGA in 2009 in het kader van het stelsel van verplichte verzekering aan producenten moest betalen ter compensatie van schade. Bijgevolg kan de Commissie het argument van de Griekse autoriteiten dat ook deze schadevergoedingen als echte vergoedingen moeten worden beschouwd, niet onderschrijven.
(64)
Om die hoge schadevergoedingen aan de producenten van landbouwproducten te kunnen betalen heeft ELGA twee leningen moeten aangaan, die over een periode van tien jaar worden terugbetaald (zie de overwegingen 16 en 17). Uit de gegevens die de Griekse autoriteiten over de afwikkeling van de jaarlijkse rente- en aflossingstranches voor die twee leningen hebben verstrekt, moet worden geconcludeerd dat ELGA niet in staat zal zijn die over tien jaar lopende jaarlijkse tranches terug te betalen met de bijzondere verzekeringsbijdragen van de producenten, des te meer omdat die bijdragen moeten dienen voor de betaling van vergoedingen voor schadegevallen die zich in die jaren zullen voordoen.
(65)
In het kader van de aanvullende inlichtingen die de Griekse autoriteiten hebben verstrekt, hebben zij meegedeeld dat een nieuwe wet betreffende het beschermings- en verzekeringsstelsel voor de landbouwactiviteit (Wet 3877/2010) werd aangenomen om de inkomsten van ELGA te verhogen.
De Commissie is van mening dat die wet inderdaad kan bijdragen tot de gezondmaking van de toekomstige werking van ELGA. Toch kan niet worden geconcludeerd dat een toename van de inkomsten van ELGA in de toekomst zal volstaan om zowel de betrokken leningen terug te betalen als in de desbetreffende jaren schadevergoedingen aan producenten uit te keren.
Met de lening die ELGA voor 2009 heeft afgesloten, heeft zij de inkomsten die zij gedurende de volgende tien jaar zal krijgen, uitermate bezwaard, aangezien zij reeds de voor 2008 aangegane lening moest terugbetalen en daarvoor vooraf reeds beslag had gelegd op de verzekeringsbijdragen die zij de daaropvolgende jaren zou ontvangen. Zoals de belanghebbenden opmerken (zie de overwegingen 34 en 35), wordt dit probleem duidelijk nog erger door de twee aanvullende leningen die ELGA ook in 2009 heeft afgesloten. Bijgevolg kan niet worden uitgesloten dat de betrokken maatregelen ook worden gefinancierd met andere staatsmiddelen waarover ELGA kan beschikken.
(66)
In elk geval blijkt niet dat de in de steunregeling gehanteerde differentiëring tussen ondernemingen die zich in een feitelijk en juridisch vergelijkbare situatie bevinden, in het kader van de Griekse wetgeving betreffende door natuurverschijnselen veroorzaakte schade kan worden gerechtvaardigd op basis van de solidariteitsdoelstellingen van het stelsel. Ten eerste worden soortgelijke risico’s in andere sectoren dan die welke onder deze regeling vallen, door de ondernemingen zelf gedragen. Ten tweede lijdt het geen twijfel dat ook binnen de landbouwsector die onder deze regeling valt, sommige producenten altijd meer aan bepaalde risico’s blootgesteld zullen zijn dan anderen (door het soort productie of de geografische ligging van hun bedrijf), zodat de steun altijd hoofdzakelijk naar bepaalde categorieën producenten zal gaan, ten nadele van andere.
(67)
Daarom concludeert de Commissie dat de schadevergoedingen die ELGA in 2008 en 2009 aan producenten van landbouwproducten heeft betaald op grond van het stelsel van verplichte verzekering, onder artikel 107, lid 1, van het Verdrag vallen en staatssteun vormen.
(68)
Bijgevolg moet worden onderzocht of kan worden toegestaan dat wordt afgeweken van het in artikel 107, lid 1, van het Verdrag neergelegde algemene beginsel dat staatssteun verboden is.
2. Beoordeling van de maatregelen als onrechtmatige steun
(69)
Aangezien de betrokken steun is toegekend en betaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, onder f), van Verordening (EG) nr. 659/1999.
3. Beoordeling van de verenigbaarheid van de steun op grond van artikel 107, lid 3, onder c), van het verdrag
(70)
In artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag is bepaald dat steunmaatregelen om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën te vergemakkelijken, als verenigbaar met de interne markt kunnen worden beschouwd mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijk belang wordt geschaad.
(71)
Om voor deze afwijking in aanmerking te komen moeten de betrokken steunmaatregelen voldoen aan de bepalingen van de rechtsbesluiten die van toepassing waren op het ogenblik dat die steun werd toegekend, d.w.z. in 2008 en 2009. In het voorliggende geval gaat het om de Communautaire richtsnoeren voor staatssteun in de landbouw- en de bosbouwsector 2007-2013, en met name hoofdstuk V.B betreffende steun ter vergoeding van schade aan de landbouwproductie of aan de landbouwproductiemiddelen, meer bepaald punt V.B.3 betreffende steun ter compensatie van landbouwers voor verliezen als gevolg van ongunstige weersomstandigheden, en om artikel 11 van de vrijstellingsverordening.
Opgemerkt moet worden dat voor bepaalde producties waarvoor in 2009 steun aan de producenten is toegekend (oriënttabak, zomeraardappelen), hoofdstuk V.B.4 van de richtsnoeren betreffende steun ter bestrijding van dier- en plantenziekten wellicht van toepassing is. Aangezien de Griekse autoriteiten evenwel hebben aangetoond dat de ziekten bij die producties het gevolg waren van ongunstige weersomstandigheden (zie ook overweging 44), heeft de Commissie overeenkomstig voetnoot 31 van hoofdstuk V.B.4 van de richtsnoeren de steunmaatregelen getoetst aan de bepalingen van hoofdstukonderdeel V.B.3.
(72)
In het voorliggende geval zijn de volgende bepalingen van de richtsnoeren van toepassing:
a)
overeenkomstig punt 125 van de richtsnoeren kunnen weersomstandigheden, zoals vorst, hagel, regen of droogte, d.i. omstandigheden zoals die welke zich in dit geval hebben voorgedaan en in 2008 en 2009 schade aan bepaalde landbouwproducties in Griekenland hebben aangericht, met natuurrampen worden gelijkgesteld wanneer het schadeniveau een bepaalde drempel van de normale productie bereikt. Het verlenen van een vergoeding voor dergelijke met natuurrampen gelijkgestelde gebeurtenissen draagt bij tot de ontwikkeling van de landbouwsector en moet worden toegestaan op grond van artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag.
Bijgevolg moet de uit de ongunstige weersomstandigheden voortvloeiende schade, om voor de steun in aanmerking te komen, 30 % bedragen van de gemiddelde jaarlijkse productie van de betrokkene in de drie voorafgaande jaren of van het gemiddelde van drie jaren van de vijf voorgaande jaren, de jaren met de hoogste en de laagste waarde niet meegerekend. Overeenkomstig punt 128 van de richtsnoeren kan de Commissie ook andere methoden voor de berekening van de normale productie aanvaarden, met inbegrip van regionale referentiewaarden, op voorwaarde dat zij ervan overtuigd is dat deze methoden representatieve resultaten opleveren en niet gebaseerd zijn op abnormaal hoge opbrengsten,
b)
bij de aanmelding van de steunmaatregelen moeten passende ondersteunende meteorologische gegevens worden verstrekt. Bovendien moeten ongunstige weersomstandigheden die met een natuurramp kunnen worden gelijkgesteld, door de overheidsinstanties officieel als zodanig worden erkend,
c)
de brutosteunintensiteit mag niet meer bedragen dan 80 % van de daling van de verkoopinkomsten, en niet meer dan 90 % van die daling in probleemgebieden of in de in artikel 36, onder a), i), ii) en iii), van Verordening (EG) nr. 1698/2005 van de Raad van 20 september 2005 inzake steun voor plattelandsontwikkeling uit het Europees Landbouwfonds voor Plattelandsontwikkeling (Elfpo) (30) bedoelde gebieden die door de lidstaten zijn aangewezen overeenkomstig de artikelen 50 en 94 van die verordening; die inkomstendaling wordt berekend door het onder i) bedoelde cijfer in mindering te brengen op het onder ii) bedoelde cijfer:
i)
de hoeveelheid van het product die is geproduceerd in het jaar waarin de ongunstige weersomstandigheden zich hebben voorgedaan, vermenigvuldigd met de gemiddelde verkoopprijs die in dat jaar werd verkregen;
ii)
de gemiddelde jaarlijkse hoeveelheid die is geproduceerd in de laatste drie jaar (of het gemiddelde van drie jaren van de laatste vijf jaren, de hoogste en de laagste productie niet meegerekend) vermenigvuldigd met de gemiddelde verkregen verkoopprijs.
Het aldus verkregen voor steun in aanmerking komende bedrag kan worden verhoogd met andere kosten die de landbouwer speciaal heeft gemaakt omdat hij vanwege de ongunstige weersomstandigheden niet kon oogsten,
d)
het maximumbedrag van de voor steun in aanmerking komende verliezen moet worden verminderd met de in het kader van verzekeringsregelingen ontvangen bedragen en met de kosten die door andere factoren dan de ongunstige weersomstandigheden zijn veroorzaakt,
e)
het verlies moet worden berekend op het niveau van het individuele landbouwbedrijf, maar de Commissie kan aanvaarden dat daarvoor gemiddelde waarden worden gehanteerd, op voorwaarde dat die representatief zijn en niet tot een aanmerkelijke overcompensatie van bepaalde begunstigden leiden,
f)
de begunstigde moet in elk geval een deel van de kosten dragen (punt 125, onder d), van de richtsnoeren),
g)
de steunregelingen moeten uiterlijk drie jaar na het ontstaan van de uitgaven of het verlies worden ingevoerd en de steun moet binnen vier jaar na die gebeurtenis worden betaald.
(73)
Met betrekking tot de compensatiesteun ten bedrage van 373 257 465,71 EUR die ELGA aan de producenten heeft toegekend als vergoeding voor de schade die door ongunstige weersomstandigheden aan hun plantaardige productie was aangericht, constateert de Commissie dat die grotendeels, d.i. voor een bedrag van 347 193 466,52 EUR (zie overweging 42), voldoet aan de in overweging 72 vermelde bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening. Ook de steun voor opeenvolgende schade aan dezelfde plantaardige productie ten bedrage van 2 472 785,97 EUR, voldoet grotendeels, d.i. voor een bedrag van 2 300 185,51 EUR, aan de in overweging 72 vermelde bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening.
(74)
Met name wordt, zoals blijkt uit de tabel in overweging 42, voldaan aan de in overweging 72, onder a), vermelde voorwaarde, in die zin dat de schade de drempel van 30 % van de normale productie heeft bereikt voor wat betreft 347 193 466,52 EUR aan compensatiesteun. Met betrekking tot de steun voor opeenvolgende schade ging het bij 93,02 % van het totaalbedrag daarvan, d.i. 2 300 185,51 EUR, om schade die meer dan 30 % van de normale productie bedroeg en werd dus ook voldaan aan de in overweging 72, onder a), vermelde voorwaarde.
(75)
Uit de door de Griekse autoriteiten verstrekte inlichtingen (zie overweging 39) blijkt dat de brutosteunintensiteit van de compensatiesteun ten opzichte van de daling van de verkoopsinkomsten voldoet aan de in artikel 11 van de vrijstellingsverordening vastgestelde maxima (zie overweging 72, onder c)). Toch wordt de intensiteit niet berekend op basis van de gemiddelde productie in de laatste drie jaar (of de gemiddelde productie van drie jaren van de laatste vijf jaren) overeenkomstig artikel 2 van de vrijstellingsverordening, aangezien voor de betrokken compensatiesteun een andere methode voor het berekenen van de normale productie is toegepast (zie overweging 40 voor de berekeningsmethode).
(76)
Overeenkomstig punt 128 van de richtsnoeren kan de Commissie andere berekeningsmethoden dan die van artikel 2, punt 8, van de vrijstellingsverordening aanvaarden, op voorwaarde dat die methoden representatief zijn en niet gebaseerd zijn op abnormaal hoge opbrengsten. Na analyse van de beschrijving van de in voorliggend geval toegepaste berekeningsmethode is de Commissie van mening dat die methode aan de genoemde bepaling van de richtsnoeren voldoet en dat, gelet op de intensiteit van deze steun, er geen gevaar voor overcompensatie van de geleden verliezen bestaat.
(77)
De Commissie constateert ook dat de door Griekenland verstrekte meteorologische gegevens over de in het verkoopseizoen 2007-2008 plaatsgevonden evenementen bewijzen dat zich weersverschijnselen hebben voorgedaan die de toekenning van de betrokken schadevergoedingen rechtvaardigen.
(78)
Voorts werden, volgens de inlichtingen die over de steun werden verstrekt (zie overweging 39), in het kader van verzekeringsregelingen ontvangen bedragen en kosten die door andere factoren dan de ongunstige weersomstandigheden waren veroorzaakt, van die steun afgetrokken. Bovendien werden de verliezen berekend op het niveau van het landbouwbedrijf. Tot slot werden de termijnen voor het betalen van de steun na het verlies, als bedoeld in overweging 72, onder g), in acht genomen.
(79)
In het licht van het voorgaande kan de Commissie bijgevolg concluderen dat de compensatiesteun ten bedrage van 349 493 652,03 EUR die ELGA in 2008 aan de producenten heeft toegekend om schade aan hun plantaardige productie te compenseren, en waarvan 2 300 185,51 EUR betrekking heeft op steun voor opeenvolgende schade aan dezelfde plantaardige productie, voldoet aan de toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening en bijgevolg kan worden geacht staatssteun te zijn die krachtens artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag verenigbaar is met de interne markt.
(80)
Zoals evenwel blijkt uit de tabel in overweging 42, voldoet de compensatiesteun ten bedrage van 26 063 999,19 EUR die ELGA in 2008 aan producenten van landbouwproducten heeft betaald als vergoeding voor de schade aan hun plantaardige productie, niet aan artikel 2, punt 8, van de vrijstellingsverordening wat betreft het minimumpercentage schade ten opzichte van de normale productie. De Commissie constateert dat deze compensatiesteun niet met alle toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening verenigbaar is en bijgevolg niet in aanmerking komt voor de afwijking van artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag.
(81)
Met betrekking tot de compensatiesteun ten belope van 7 338 119,74 EUR die ELGA in 2008 aan landbouwers heeft toegekend voor verliezen aan dierlijk kapitaal, blijkt uit overweging 43 dat het volgens de Griekse autoriteiten bij die steun, die in het kader van het verplichte bijzondere verzekeringsstelsel werd betaald, niet om staatssteun ging. Hoewel de Griekse autoriteiten voor alle door ELGA in 2008 en 2009 toegekende compensatiesteun tot die conclusie kwamen, hebben zij alleen voor deze steun geen aanvullende gegevens verstrekt op basis waarvan kan worden besloten dat deze steun verenigbaar is met de richtsnoeren. Daarom concludeert de Commissie dat deze steun niet voldoet aan de toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening en bijgevolg niet in aanmerking komt voor de afwijking van artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag.
In elk geval hecht de Commissie eraan te benadrukken dat de betrokken lidstaat zijn medewerking aan de Commissie moet verlenen en hiertoe alle gegevens moet verstrekken die zij nodig heeft om te verifiëren of wordt voldaan aan de voorwaarden voor de door deze lidstaat verlangde uitzondering (31). De Griekse autoriteiten hebben in dit geval nooit gevraagd om toepassing van de richtsnoeren en evenmin documenten verstrekt aan de hand waarvan de Commissie de gegevens aan deze richtsnoeren kon toetsen, een en ander in weerwil van de aanwijzingen die de Commissie had gegeven in overweging 21 van het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure.
(82)
De steun ten bedrage van 114 374,86 EUR voor door een beer aan de plantaardige productie toegebrachte schade valt niet onder de bepalingen van hoofdstuk V van de richtsnoeren betreffende risico- en crisisbeheer. Overeenkomstig punt 23 van de richtsnoeren beoordeelt de Commissie steunmaatregelen die niet onder de richtsnoeren vallen, van geval tot geval en keurt zij dergelijke maatregelen slechts goed als de positieve impact die de maatregel op de ontwikkeling van de landbouwsector heeft, het gevaar van mededingingsvervalsing dat daarmee gepaard gaat, ruim compenseert.
Volgens punt 113 van de richtsnoeren moet bij de goedkeuring van staatssteun voor risicobeheer van de producenten een minimumbijdrage in de verliezen worden geëist om het gevaar van mededingingsvervalsing te milderen en hen tot het beperken van de risico’s aan te moedigen. In dit geval bedroeg de steunintensiteit evenwel 100 % en hield de volledige afwezigheid van een bijdrage van de producenten in de verliezen volgens de Commissie gevaar voor mededingingsvervalsing in. Daarom is de Commissie van oordeel dat in dit geval een minimumbijdrage van de producenten van 20 % had moeten worden geëist. Bijgevolg is deze steun met de interne markt verenigbaar tot 80 % van de steunintensiteit, d.i. 91 500 EUR. Voor het resterende gedeelte, dat overeenkomt met 20 % van de steunintensiteit, wordt de steun onverenigbaar geacht met de interne markt.
(83)
Wat betreft de steun voor corrigerende maatregelen nadat per vergissing verkeerde gegevens waren geregistreerd in de schattingsverslagen over de verliezen bij de plantaardige en de dierlijke productie, heeft Griekenland slechts het totaalbedrag van die steun meegedeeld, d.i. 3 803 901,72 EUR. De bedragen voor de corrigerende maatregelen die betrekking hadden op de compensatiesteun voor verliezen in de plantaardige productie en bij het dierlijk kapitaal en voor door een beer aan de plantaardige productie toegebrachte schade (zie de overwegingen 41, 42 en 43), werden evenwel niet gepreciseerd in de aanvullende gegevens die de Griekse autoriteiten aan de Commissie hebben toegestuurd. Aangezien die corrigerende maatregelen betrekking hadden op administratieve fouten waarvan de bedragen door ELGA aan de begunstigden van de steun verschuldigd waren, concludeert de Commissie dat die corrigerende maatregelen deel mochten uitmaken van de betrokken compensatiesteun. Aangezien de Commissie evenwel alleen de compensatiesteun voor verliezen in de plantaardige productie ten bedrage van 349 666 252,49 EUR (zie overweging 75) verenigbaar acht, concludeert zij dat alleen de corrigerende maatregelen die op de genoemde compensatiesteun betrekking hebben, mogen worden geacht steun te zijn die voldoet aan de toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening, en dus in aanmerking komen voor de afwijking van artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag.
(84)
Van de compensatiesteun ten bedrage van 415 019 452 EUR die ELGA in 2009 aan de landbouwers heeft betaald, beantwoordde 27 614 905 EUR aan de bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening, zoals toegelicht in overweging 73.
(85)
Uitgaande van de detailgegevens die de Griekse autoriteiten hebben verstrekt over elke in 2009 door ELGA betaalde compensatiesteun (zie overweging 37), heeft de Commissie kunnen constateren dat aan de in overweging 73, onder a), vermelde voorwaarde, namelijk dat de schade minstens 30 % van de normale productie moet bedragen, is voldaan voor wat betreft compensatiesteun ten belope van 27 614 905 EUR.
(86)
Zoals gesteld in de overwegingen 76 tot en met 79 betreffende een deel van de door ELGA in 2008 toegekende steun, kan ook voor de in 2009 toegekende steun ten belope van 27 614 905 EUR worden geconcludeerd dat daarbij is voldaan aan alle andere toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening.
(87)
Met name is aan die bepalingen voldaan wat betreft de steunintensiteit, de toegepaste berekeningsmethode, de meteorologische gegevens over de evenementen in het verkoopseizoen 2008-2009 (zie de tabel in overweging 44), de uitsluiting van de overcompensatie van de verliezen en de termijnen voor het betalen van de steun.
(88)
Gelet op het voorgaande constateert de Commissie dat de steun ten belope van 27 614 905 EUR die ELGA in 2009 aan de landbouwers heeft betaald, verenigbaar kan worden geacht met de toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening. Deze steun komt dus in aanmerking voor de afwijking als bedoeld in artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag.
(89)
Wat betreft het resterende steunbedrag - 387 404 547 EUR -, constateert de Commissie, in tegenstelling tot wat de Griekse autoriteiten daarover denken (zie overweging 46), dat die steun niet kan worden geacht verenigbaar te zijn met de in artikel 11 van de vrijstellingsverordening vastgestelde voorwaarden.
(90)
Uitgaande van de door Griekenland verstrekte detailgegevens over elke in 2009 toegekende steun, blijkt dat de ongunstige weersverschijnselen niet vallen onder de in artikel 2, punt 8, van de vrijstellingsverordening gegeven definitie van ongunstige weersomstandigheden die met een natuurramp kunnen worden gelijkgesteld, aangezien de betrokken slechte weersomstandigheden minder dan 30 % van de normale productie van de betrokken landbouwers hebben vernietigd. Bovendien werd de normale productie niet berekend overeenkomstig artikel 2, punt 8, van de vrijstellingsverordening (32) en was de betrokken steunintensiteit dus niet vastgesteld volgens de berekeningsmethode van artikel 11, lid 2, van de vrijstellingsverordening.
(91)
Verder zijn de Griekse autoriteiten van mening dat de betrokken steun ook voldoet aan alle voorwaarden om te kunnen worden geacht in overeenstemming te zijn met artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag en met de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling (zie de overwegingen 47 tot en met 50).
(92)
De Commissie is van mening dat, wat betreft de betrokken niet-aangemelde steun, die in zijn geheel in 2009 is toegekend, artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag niet rechtstreeks kan worden toegepast, aangezien de Commissie de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling heeft aangenomen, die op grond van die bepaling met ingang van 17 december 2008 van toepassing werd. In punt 4.2.2, onder h), van die mededeling werden ondernemingen die landbouwproducten produceren, uitdrukkelijk uit de werkingssfeer uitgesloten. Volgens vaste rechtspraak moet de Commissie op het specifieke terrein van de staatssteun de door haar vastgestelde kaderregelingen en mededelingen volgen voor zover die niet afwijken van de verdragsregels (33). Toentertijd had de Commissie in punt 4.2.2, onder h), van de mededeling betreffende de tijdelijke kaderregeling geoordeeld dat de steunregeling (die, ter herinnering, bedoeld was om de toegang tot de financiering in de financiële en economische crisis te stimuleren) niet van toepassing was op ondernemingen die bedrijvig waren in de sector van de primaire landbouwproductie; bijgevolg was zij van mening dat, gelet op de aanzienlijke concurrentievervalsing die zich in die sector kon voordoen, dergelijke steun niet nodig of evenredig was in de zin van artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag totdat de specifieke regels en maxima voor die sector in werking zouden treden (34). Volgens de Commissie is in het voorliggende geval op de steun die van 17 december 2008 tot en met 27 oktober 2009 werd toegekend, de mededeling van toepassing zoals die op dat ogenblik van kracht was.
De richtsnoeren die van toepassing waren op het ogenblik dat de betrokken steun werd toegekend, zijn de Richtsnoeren voor staatssteun in de landbouw- en de bosbouwsector 2007-2013. Zoals evenwel blijkt uit overweging 90, hadden de betrokken slechte weersomstandigheden minder dan 30 % van de normale productie van de betrokken landbouwers vernietigd. Hieruit volgt dat niet kan worden aangenomen dat, wat de betrokken compensatiesteun betreft, de toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren zijn nageleefd.
(93)
Zoals blijkt uit overweging 48, zijn de Griekse autoriteiten van mening dat punt 7, onder a), van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling van toepassing is op de betrokken niet-aangemelde steun, aangezien die na 17 december 2008 aan de producenten werd toegekend.
De Commissie is evenwel van mening dat de mogelijkheid om steun aan de landbouwsector op grond van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling verenigbaar te verklaren, slechts kan slaan op steun aan de landbouwsector die is toegekend op of na 28 oktober 2009, datum van inwerkingtreding van de wijziging van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling, op grond waarvan een beperkt steunbedrag voor bedrijven die in de primaire landbouwproductie actief zijn, verenigbaar kan worden geacht.
(94)
In dit geval blijkt uit de detailgegevens die de Griekse autoriteiten hebben verstrekt over elke door ELGA in 2009 toegekende steun, dat zo goed als alle steun aan de producenten van landbouwproducten werd toegekend op een datum vóór de genoemde datum van 28 oktober 2009. Zo werd het grootste deel van de steun tussen maart 2009 en juli 2009 toegekend en werden andere steunbedragen in september 2009 verleend.
(95)
De Commissie komt dan ook tot de conclusie dat de betrokken steun niet in overeenstemming is met de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling en bijgevolg niet in aanmerking komt voor de afwijking van artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag.
(96)
De Commissie erkent evenwel dat de wijzigingen die in de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling voor de landbouwsector zijn aangebracht, kunnen worden toegepast op de steun die ELGA na die datum van 28 oktober 2009 aan de producenten van landbouwproducten toekende (een zeer beperkt gedeelte van de steun werd in december 2009 en in november 2010 toegekend).
(97)
Die steun voldoet aan punt 4.2.2 van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling. Toch is niet voldaan aan de voorwaarde van punt 4.2.2, onder g), van die mededeling, aangezien ELGA van de betrokken landbouwers geen verklaring heeft gekregen inzake eventuele andere de-minimissteun of steun krachtens de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling die die landbouwers in het betrokken belastingjaar hadden ontvangen. De Commissie is evenwel van mening dat het argument van de Griekse autoriteiten dat in het onderhavige geval die eis niet meer dan een formaliteit zou mogen zijn, gegrond is, aangezien Griekenland in de periode van 1 januari 2008 tot en met 31 december 2010 geen de-minimissteun of steun krachtens de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling aan landbouwbedrijven had toegekend. Bijgevolg komt de Commissie tot de conclusie dat de steun waarop de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling van toepassing is, aan de voorwaarden van punt 4.2.2 van die mededeling voldoet en in aanmerking komt voor de afwijking van artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag.
(98)
Overigens is het volgens de Commissie niet onmogelijk dat een deel van die steun, ten bedrage van 75 382 500 EUR, voldoet aan alle voorwaarden van Verordening (EG) nr. 1535/2007 (zie de overwegingen 51 en 52).
VII. CONCLUSIES
(99)
De schadevergoedingen die ELGA in 2008 aan de producenten heeft toegekend, namelijk 386 986 648 EUR, werden slechts gedeeltelijk gefinancierd uit de door de landbouwers betaalde verplichte bijzondere bijdragen, aangezien die bijdragen in 2008 slechts 88 353 000 EUR bedroegen. De in 2009 betaalde schadevergoedingen ten belope van 415 019 452 EUR werden niet gefinancierd uit de verplichte bijzondere bijdragen.
(100)
Wat betreft de twee leningen die ELGA heeft moeten afsluiten om die schadevergoedingen aan de producenten te betalen, moet worden geconcludeerd dat ELGA niet in staat zal zijn die over tien jaar lopende jaarlijkse rente- en aflossingstranches terug te betalen met de bijzondere verzekeringsbijdragen van de producenten, des te meer omdat die bijdragen moeten dienen voor de betaling van vergoedingen voor schadegevallen die zich in die jaren zullen voordoen.
(101)
Uit het voorgaande blijkt dat de schadevergoedingen die ELGA in de jaren 2008 en 2009 uit hoofde van het stelsel van verplichte verzekering heeft betaald, niet kunnen worden geacht uitsluitend te zijn gefinancierd uit bijdragen die de producenten als bijzondere verzekeringsbijdrage hebben betaald. Daarom concludeert de Commissie dat de schadevergoedingen die ELGA in 2008 en 2009 uit hoofde van het stelsel van verplichte verzekering heeft betaald, onder artikel 107, lid 1, van het Verdrag vallen en staatssteun vormen.
(102)
De Commissie constateert dat Griekenland de genoemde steunmaatregelen in strijd met artikel 108, lid 3, van het Verdrag ten uitvoer heeft gelegd.
(103)
Met betrekking tot de compensatiesteun die in 2008 uit hoofde van het stelsel van verplichte bijzondere verzekering is toegekend:
a)
concludeert de Commissie dat de staatssteun ten belope van 349 493 652,03 EUR die ELGA aan de producenten heeft toegekend als vergoeding voor de schade aan hun plantaardige productie verenigbaar is; 2 300 185,51 EUR van dit bedrag betreft steun voor opeenvolgende schade aan eenzelfde plantaardige productie. De Commissie is van mening dat die steun voldoet aan de toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening en bijgevolg kan worden geacht staatssteun te zijn die krachtens artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag verenigbaar is met de interne markt;
b)
is de Commissie van mening dat de staatssteun ten belope van 33 402 118,93 EUR die ELGA aan de producenten heeft toegekend voor bepaalde schade aan de plantaardige productie en aan het dierlijk kapitaal, niet aan de toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening voldoet en bijgevolg onverenigbaar is met de interne markt;
c)
is de Commissie van mening dat de staatssteun ten belope van 114 374,86 EUR die ELGA aan de producenten heeft toegekend voor door een beer aan hun productie toegebrachte schade, gevaar voor concurrentievervalsing kan meebrengen en bijgevolg onverenigbaar is met de interne markt;
d)
is de Commissie van oordeel dat van de staatssteun ten bedrage van 3 803 901,72 EUR die werd toegekend voor corrigerende maatregelen na fouten in de schadebeoordelingsverslagen, alleen de corrigerende maatregelen betreffende de compensatiesteun ten belope van 349 493 652,03 EUR voor schade aan de plantaardige productie, alsmede de corrigerende maatregelen betreffende de compensatiesteun ten belope van 91 500 EUR voor door een beer aan de plantaardige productie toegebrachte schade voldoen aan de toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening en bijgevolg in aanmerking komen voor de afwijking van artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag. Daarentegen voldoet de overige staatssteun voor corrigerende maatregelen niet aan de toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening en komt die bijgevolg niet in aanmerking voor de afwijking van artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag.
(104)
Met betrekking tot de compensatiesteun die in 2009 krachtens het interministeriële besluit is toegekend:
a)
concludeert de Commissie dat de staatssteun ten belope van 27 614 905 EUR die ELGA aan de producenten heeft toegekend als vergoeding voor de schade aan hun plantaardige productie verenigbaar is. De Commissie is van mening dat die steun voldoet aan de toepasselijke bepalingen van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening en bijgevolg kan worden geacht staatssteun te zijn die krachtens artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag verenigbaar is met de interne markt.
b)
concludeert de Commissie met betrekking tot de staatssteun ten belope van 387 404 547 EUR die ELGA aan de producenten heeft toegekend als vergoeding voor de schade aan hun plantaardige productie het volgende:
-
de steun die werd toegekend vóór 28 oktober 2009 (35) voldoet niet aan de toepasselijke bepalingen van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling, van de richtsnoeren en van de vrijstellingsverordening en is bijgevolg onverenigbaar met de interne markt, behoudens de steun die op het ogenblik van de toekenning voldeed aan alle voorwaarden van de toepasselijke de-minimisverordening,
-
de steun die op of na 28 oktober 2009 werd toegekend, voldoet aan alle toepasselijke bepalingen van de mededeling betreffende de tijdelijke communautaire kaderregeling en kan bijgevolg worden geacht staatssteun te zijn die krachtens artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag verenigbaar is met de interne markt.
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
1. De schadevergoedingen die de Organismos Ellenikon Georgikon Asfaliseon (Griekse landbouwverzekeringsmaatschappij - hierna „ELGA” genoemd) in 2008 en 2009 aan de producenten van landbouwproducten heeft betaald, vormt staatssteun.
2. De compensatiesteun die in 2008 is toegekend uit hoofde van het stelsel van verplichte bijzondere verzekering, is verenigbaar met de interne markt voor wat betreft de steun ten belope van 349 493 652,03 EUR die ELGA aan de producenten heeft toegekend als vergoeding voor de schade aan hun plantaardige productie, alsmede voor wat betreft de steun voor door een beer aan de plantaardige productie toegebrachte schade ten belope van 91 500 EUR en de steun voor corrigerende maatregelen die in het kader van de genoemde steun zijn genomen. De compensatiesteun ten belope van het resterende bedrag die in 2008 uit hoofde van het stelsel van bijzondere verplichte verzekering is betaald, is onverenigbaar met de interne markt.
3. De compensatiesteun ten belope van 27 614 905 EUR die in 2009 is toegekend krachtens Interministerieel Besluit nr. 262037 van de minister van Economische Zaken en Financiën en de minister van Plattelandsontwikkeling van 30 januari 2009, is verenigbaar met de interne markt.
De compensatiesteun ten belope van 387 404 547 EUR die vóór 28 oktober 2009 aan de producenten werd toegekend, is onverenigbaar met de interne markt, behoudens de steun die op het ogenblik van de toekenning voldeed aan alle voorwaarden van Verordening (EG) nr. 1535/2007.
Artikel 2
1. Griekenland treft alle nodige maatregelen om de in artikel 1 bedoelde onverenigbare en reeds onwettig ter beschikking gestelde steun van de ontvangers terug te vorderen.
2. De terug te vorderen steun omvat de rente vanaf de datum waarop de steun aan de begunstigden ter beschikking is gesteld, tot de datum van de effectieve terugbetaling.
3. De rente dient te worden berekend op samengestelde basis in overeenstemming met hoofdstuk V van Verordening (EG) nr. 794/2004 van de Commissie (36).
4. De terugvordering vindt onverwijld plaats volgens de procedures van nationaal recht, mits deze procedures de onmiddellijke en doeltreffende uitvoering van dit besluit niet in de weg staan.
Artikel 3
De terugvordering van de in artikel 1, leden 2 en 3, bedoelde steun geschiedt onverwijld en daadwerkelijk. Griekenland zorgt ervoor dat dit besluit binnen vier maanden na de datum van kennisgeving ervan ten uitvoer wordt gelegd.
Artikel 4
1. Binnen twee maanden na de kennisgeving van dit besluit deelt Griekenland de volgende gegevens aan de Commissie mee:
a)
het totale bedrag (hoofdvordering plus terugvorderingsrente) dat van de begunstigden moet worden teruggevorderd;
b)
een gedetailleerde beschrijving van reeds genomen of geplande maatregelen om aan het onderhavige besluit te voldoen;
c)
de documenten waarmee de begunstigden zijn aangemaand tot het terugbetalen van de steun.
2. Griekenland houdt de Commissie op de hoogte van de voortgang van de voor de uitvoering van dit besluit genomen nationale maatregelen totdat de in artikel 1, leden 2 en 3, vermelde steun volledig is teruggevorderd.
3. Na afloop van de in lid 1 vermelde periode van twee maanden dient Griekenland op eenvoudig verzoek van de Commissie een verslag in over de reeds genomen en geplande maatregelen om aan dit besluit te voldoen. Het verslag verstrekt ook gedetailleerde informatie over de van de begunstigden teruggevorderde steunbedragen en terugvorderingsrente.
Artikel 5
Dit besluit is gericht tot de Helleense Republiek.
Gedaan te Brussel, 7 december 2011.