РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 май 2012 година
за прекратяване на антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/278/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 14 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 115/2012 (2) („временният регламент“) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно изравнително мито върху вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия („Индия“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита на 13 май 2011 г. (3) след жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части.
(3)
Както е посочено в съображение 21 от временния регламент, разследването на субсидирането и вредата обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2008 г. до края на РП („разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни изравнителни мерки („временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се прекрати антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия и да се освободят обезпечените с временното мито суми („окончателното разгласяване“). На страните бе даден срок, в който могат да представят своите коментари по окончателното разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(7)
След окончателното разгласяване една от страните повтори коментарите си относно определението на разглеждания продукт и на сходния продукт в съображения 22 и 23 от временния регламент, като заяви, че някои видове на продукта следва да бъдат изключени от продуктовия обхват на настоящото разследване.
(8)
При разследването обаче беше потвърдено, че различните видове на продукта са включени в описанието на разглеждания продукт и на сходния продукт и имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики и видове крайна употреба, поради което принадлежат на една и съща категория на продукта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(9)
Поради липса на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт констатациите в съображения 22 и 23 от временния регламент се потвърждават.
3. СУБСИДИРАНЕ
3.1. Въведение
(10)
В съображение 24 от временния регламент са посочени схемите, за които се твърди, че включват предоставянето на субсидии, а именно:
а)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS“);
б)
схема за предварителни разрешения (Advance Authorisation Scheme - „AAS“);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
г)
схема за експортно ориентирани единици (Export Oriented Units Scheme - „EOUS“);
д)
схема за фокусиране върху продукта (Focus Product Scheme - „FPS“);
е)
схема за експортно кредитиране (Export Credit Scheme - „ECS“);
ж)
схема за освобождаване от данък върху електроенергията.
(11)
Индустрията на Съюза изрази съмнение дали Комисията не е пропуснала да вземе предвид някои схеми за субсидиране, като вследствие на това изрази становището, че субсидиите, за които е установено, че са били получавани от индийските производители, са оценени на по-ниска стойност от действителната.
(12)
В отговор на това следва да се отбележи, че в жалбата са посочени голям брой национални и местни схеми за субсидиране, които бяха включени във въпросника до производителите износители от Индия и бяха разследвани от Комисията. Единствено за изброените в съображение 10 по-горе схеми обаче бе установено, че са били средство за предоставяне на субсидии на разследваните производители износители, включени в извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари констатациите в съображения 24-27 от временния регламент се потвърждават.
(14)
Не бяха получени коментари по констатациите относно FPS и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията. Съдействащите производители износители от Индия представиха подробни коментари по отношение на схемите DEPBS, AAS, EPCGS и ECS. Повечето коментари бяха свързани с изчисленията на размера на субсидията, а в резултат на някои от коментарите тези изчисления бяха минимално коригирани. Цялостните заключения относно тези схеми обаче не бяха повлияни от коментарите и се потвърждават. Бяха получени коментари и по схемата EOUS. Като се вземе предвид влиянието на тези коментари по схемата EOUS, обобщени по-долу в съображения 13-19, не е необходимо подробно възпроизвеждане на другите получени коментари по посочените по-горе четири схеми.
3.2. Схема за експортно ориентирани единици (EOUS)
3.2.1. Общи положения
(15)
Следва да се припомни, че в съответствие с посоченото в раздел 3.5 от временния регламент ключово задължение на съответната експортно ориентирана единица („EOU“), посочено в документа „Политика за външната търговия“ за периода 2009-2014 г., е да постигне нетни външнотърговски („НВТ“) приходи, което означава, че през съответния референтен период (петгодишен) общата стойност на износа трябва да бъде по-висока от общата стойност на внесените стоки. По принцип всички предприятия, които поемат задължение да изнасят всичките си произведени стоки или услуги, могат да се ползват от схемата EOUS. В замяна дружествата, които са със статут на експортно ориентирани единици, имат право да ползват някои отстъпки, изброени в съображение 71 от временния регламент. Тези отстъпки представляват финансово участие от страна на правителството на Индия („ПИ“) по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и чрез тях се предоставя полза на експортно ориентираните единици. Те зависят правно от извършването на износ и поради това се считат за специфични и подлежащи на изравняване в съответствие с член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(16)
Във временния регламент беше посочено, че схемата EOUS не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, тъй като не отговаря на строгите правила, определени в приложение I (букви з) и и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Действително, не беше установено, че ПИ има на разположение система или процедура за проверка, посредством която да се потвърди дали и в какви количества набавените безмитно и/или освободени от данък върху продажбите суровини и материали са били вложени в производството на изнасяния продукт (вж. раздел II, точка 4 от приложение II към основния регламент, а по отношение на схемите за възстановяване за заместители - раздел II, точка 2 от приложение III към основния регламент). С действащата система за проверка се цели проследяване на изпълнението на задължението за осигуряване на НВТ приходи, а не на влагането на внасяните стоки в производството на изнасяни стоки.
(17)
След временното разгласяване не бяха повдигнати аргументи по същество, насочени срещу описаното по-горе естество на схемата EOUS, и по-специално липсата на ефективна система за проверка и изпълняването на условията за прилагане на изравнителни мерки. Поради това се потвърждават заключенията относно схемата EOUS, изложени накратко в съображения 78-81 от временния регламент.
3.2.2. Становище на Viraj Profiles Limited
(18)
Единствената включена в извадката страна със статут на EOU беше дружеството Viraj Profiles Limited („Viraj“). Установеният на предварителния етап размер на субсидията за посочения производител като експортно ориентирана единица беше 2,73 %, като общият размер на субсидията беше 3,2 %. В обемно изражение Viraj представляваше 87 % от вноса от Индия в Съюза.
(19)
Както вече беше посочено в съображение 77 от временния регламент, Viraj представи подробни коментари по схемата. Засегнатият производител износител изрази твърдението, че изчислената по схемата субсидия не отговаря на условията по член 15, параграф 1 от основния регламент, в съответствие с който размерът на изравнителното мито не трябва да надвишава размера на действително получените от дружеството и подлежащи на изравняване субсидии. Той заяви, че поради това общият размер на субсидията за дружеството би следвало да е под 2 %, т.е. de minimis. Дружеството представи подробни счетоводни данни в подкрепа на твърдението си.
(20)
Твърдението беше надлежно разгледано. Беше възможно да се установи връзка между представените от Viraj подробни счетоводни данни и проверените на място счетоводни данни, като въз основа на тези данни беше направен изводът, че подлежащата на изравнителни мерки полза, получена от дружеството през разследвания период, действително е оценена на по-високо от реалното ниво. Поради това изравнителното мито за Viraj беше съответно преизчислено.
(21)
Впоследствие размерът на субсидията за Viraj по схемата EOUS беше преизчислен и окончателно определен на 0,44 %. С включването на размерите на субсидията, установени за схемите EPCGS (преизчислен на 0,05 %), ECS (преизчислен на 0,12 %) и схемата за освобождаване от данък върху електроенергията (0,09 %), общият размер на субсидията за Viraj беше окончателно определен на 0,7 %, т.е. под прага de minimis.
3.2.3. Коментари на индустрията на Съюза относно окончателното разгласяване
(22)
След окончателното разгласяване от страна на индустрията на Съюза бяха представени коментари, съдържащи твърдението, че изчисленията, извършени във връзка с получените от Viraj ползи по схемата EUOS, са необосновани и неточни. Твърдеше се, че анализът на Комисията е непълен и непоследователен по отношение на начина, по който институциите обикновено прилагат изравнителни мерки за тази схема, и че не са взети предвид други възможни сценарии, при които Viraj да е реализирало освободения от мито внос по неправомерен начин. Освен това от индустрията на Съюза изразиха твърдението, че късното представяне от страна на Viraj на неповерителните коментари относно временното разгласяване сериозно е накърнило правото на защита на индустрията на Съюза.
(23)
По отношение на преизчислението на маржа на субсидията на Viraj следва да бъде пояснено, че посоченият производител износител беше доказал, че определеното временно изравнително мито превишава размера на действително получените и подлежащи на изравняване субсидии. Действително, дружеството доказа, че потенциалното неплатено мито е било оценено на по-високо от действителното ниво, поради което то трябваше да бъде коригирано в окончателното изчисление. Налагането на изравнителни мерки по отношение на определено финансово участие, с което ясно и недвусмислено не се предоставя каквато и да е полза на Viraj, щеше да противоречи на разпоредбите в член 3 от основния регламент. Смята се обаче, че във връзка с някои сделки със схемата са предоставени специфични субсидии на засегнатото дружество, по отношение на които следва да бъдат наложени изравнителни мерки. Поради това този подход съответства напълно на досегашния начин, по който институциите са прилагали изравнителни мерки по отношение на схемата. В съответствие с това преразглеждането на маржа на субсидията по схемата EOUS отговаря напълно на разпоредбите в член 15, параграф 1 от основния регламент.
(24)
Що се отнася до твърдението за нарушаване на правото на защита на индустрията на Съюза, следва да бъде отбелязано, че коментарите на Viraj относно изчислението на субсидията по схемата EOUS бяха включени също в две неповерителни становища, представени преди налагането на временните мерки, както и в две последващи неповерителни становища. Първото от тези становища с основно значение, което даде на Комисията основание да направи задълбочен анализ на въпроса и в крайна сметка да преразгледа позицията си, беше представено през декември 2011 г. и беше включено в съображение 77 от временния регламент. Всички споменати по-горе документи бяха незабавно включени в досието за проверка от заинтересованите страни. Коментарите на Viraj относно временното разгласяване само резюмираха вече представената в предишните становища позиция. Въпреки че неповерителната версия на коментарите на Viraj относно временното разгласяване действително беше представена на късен етап, Комисията незабавно я предостави на вниманието на индустрията на Съюза, на която беше даден допълнителен период, за да направи своите коментари по нея.
(25)
С оглед на изложеното по-горе твърденията на индустрията на Съюза трябваше да бъдат отхвърлени.
3.2.4. Други въпроси, свързани със субсидиране
(26)
Бяха получени коментари и по отношение на изчислението на маржа на субсидиране на съдействащите, но невключени в извадката производители износители, и на остатъчния марж на субсидиране. Освен това единственият производител износител, който беше поискал индивидуално разглеждане, настоя искането му да бъде разгледано. При все това с оглед на заключенията в раздела за причинно-следствената връзка по-долу не е необходимо по тези въпроси да бъде оформено окончателно становище.
4. ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
(27)
Поради липса на коментари относно производството на Съюза и индустрията на Съюза констатациите в съображения 120-123 от временния регламент се потвърждават.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки и потребление на Съюза
(28)
Поради липса на коментари относно предварителните бележки и потреблението в Съюза констатациите в съображения 124-130 от временния регламент се потвърждават.
5.2. Внос от засегнатата държава
(29)
Една от страните заяви, че предварителният анализ на промените на цените на вноса от Индия и на подбиването на цените въз основа на средните цени е подвеждащ, тъй като според твърдението при него не се вземат предвид измененията на продуктовия микс през дадена година спрямо предходната през разглеждания период.
(30)
В това отношение следва да се отбележи, че данни за цените по вид на продукта са налице само за РП, за който от производителите износители и производителите от Съюза е поискано да включат в отговорите си на въпросника подробен списък на своите сделки. Поради това предвид липсата на данни по вид на продукта за другите години през разглеждания период значим анализ на промените на цените на вноса може да бъде направен само въз основа на средните цени. Следва също да се отбележи, че въпросната страна не представи доказателства за това защо анализът на промените на цените на вноса трябва да се счита за подвеждащ. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Що се отнася до подбиването на цените, следва да се припомни, че както е посочено в съображение 134 от временния регламент, за целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани за отчитане на съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(32)
Освен това, както е посочено в съображение 135 от временния регламент, сравняването на цените беше направено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия. Поради това твърдението на посочената страна относно подбиването на цените беше отхвърлено.
(33)
Поради липса на други коментари относно вноса от засегнатата държава констатациите в съображения 131-135 от временния регламент се потвърждават.
5.3. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
5.3.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(34)
Една от страните заяви, че извършеният в рамките на временния регламент анализ на намалението на производството на индустрията на Съюза е подвеждащ, и изрази твърдението, че намалението на производствените обеми следва да се разглежда във връзка с неизползвания капацитет на индустрията на Съюза, при който също се наблюдава тенденция на намаление през разглеждания период.
(35)
При разследването се установи, че спадът на производството е придружен с намаление на продажбите и увеличение на запасите. При това положение някои от производителите от Съюза са били принудени да затворят някои от своите производствени линии, с което се обяснява намалението на използването на капацитета. Поради това твърдението на страната беше отхвърлено.
(36)
Поради липса на други коментари относно производството, производствения капацитет и използването на капацитета констатациите в съображения 137 и 138 от временния регламент се потвърждават.
5.3.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(37)
Поради липса на коментари относно промените на обема на продажбите и пазарния дял на индустрията на Съюза констатациите в съображение 139 от временния регламент се потвърждават.
5.3.3. Растеж
(38)
Поради липса на коментари относно растежа констатациите в съображение 140 от временния регламент се потвърждават.
5.3.4. Трудова заетост
(39)
Поради липса на коментари относно трудовата заетост констатациите в съображения 141 и 142 от временния регламент се потвърждават.
5.3.5. Средни единични цени в Съюза
(40)
Поради липса на коментари относно средните единични цени в Съюза констатациите в съображения 143 и 144 от временния регламент се потвърждават.
5.3.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(41)
Поради липса на коментари относно рентабилността, паричния поток, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитал констатациите в съображения 145-148 от временния регламент се потвърждават.
5.3.7. Стокови запаси
(42)
Една от страните поиска от Комисията да представи данни относно реалните промени на нивото на стоковите запаси през разглеждания период, вместо индексирани данни, като заяви, че индексирането не дава възможност за ефективни коментари или за оценка на нивото на запасите като процент от продажбите на индустрията на Съюза.
(43)
От съображения за поверителност, както е обяснено в съображение 127 от временния регламент, беше необходимо някои микропоказатели, включително стоковите запаси, да бъдат индексирани. При всички положения представените в таблица 10 от временния регламент индексирани данни за стоковите запаси на индустрията на Съюза в края на периода дават възможност за достатъчно добро разбиране на промените на запасите през разглеждания период. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(44)
Поради липса на други коментари относно стоковите запаси констатациите в съображение 149 от временния регламент се потвърждават.
5.3.8. Ниво на маржа на субсидията
(45)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, беше установено, че не е получавал субсидии. Съответно субсидираният внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на субсидирания внос от Индия, въздействието на действителните маржове на субсидията върху индустрията на Съюза може да се смята за несъществено.
5.3.9. Заключение относно вредата
(46)
При разследването беше потвърдено, че при по-голямата част от показателите за вредата е налице тенденция на намаляване през разглеждания период. Поради това заключението от съображения 151-153 от временния регламент, че индустрията на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 5 от основния регламент, се потвърждава.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(47)
В съответствие с член 8, параграфи 5 и 6 от основния регламент, беше разгледано дали субсидираният внос с произход от Индия е причинил вреда на индустрията на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от субсидирания внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на индустрията на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на субсидирания внос.
(48)
Както е обяснено в съображения 18-21 по-горе, беше установено, че маржът на субсидията на най-големия индийски производител износител, който през РП реализира 87 % от индийския износ за Съюза, е de minimis по смисъла на член 14, параграф 5 от основния регламент, поради което неговият износ се счита за несубсидиран за целите на настоящото разследване. Следователно едва 13 % от индийския износ на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил субсидиран. Пазарният дял на този субсидиран внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на субсидирания внос
(49)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на индустрията на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(50)
По отношение на цените беше установено, че средните цени на субсидирания внос подбиват средните продажни цени на индустрията на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установено субсидиране.
(51)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на субсидирания внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на несубсидирания внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е бил от значение, за влошаването на състоянието на индустрията на Съюза поради нанесена вреда.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Несубсидиран внос от Индия
(52)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил своя пазарен дял от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, несубсидираният внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което съответства на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на субсидирания внос от Индия за същия период.
(53)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са се запазили по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на индустрията на Съюза. Необходимо е да се отбележи обаче, че както беше обяснено в съображение 50, за средните цени на несубсидирания внос беше установено, че подбиват цените на индустрията на Съюза в значително по-голяма степен, отколкото тези на субсидирания внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
(54)
Поради липса на коментари относно вноса от други трети държави констатациите в съображения 161-165 от временния регламент се потвърждават.
6.3.3. Икономическата криза
(55)
Поради липса на коментари относно въздействието на икономическата криза върху понесената от индустрията на Съюза вреда констатациите в съображения 166-169 от временния регламент се потвърждават.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза
(56)
Поради липса на коментари относно износа, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, констатациите в съображение 170 от временния регламент се потвърждават.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(57)
С гореизложения анализ беше доказано, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса на ниски цени с произход от Индия. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на индустрията на Съюза на пазара на Съюза.
(58)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че износът на най-големия индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е бил субсидиран, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между субсидирания внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от индустрията на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че субсидираният износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на несубсидирания внос, е бил причината за претърпяната от индустрията на Съюза вреда.
(59)
Анализът на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на индустрията на Съюза, сред които са несубсидираният внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката индустрия на Съюза, показа, че понесената от индустрията на Съюза вреда се дължи на въздействието на несубсидирания внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение със субсидирания внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИСУБСИДИЙНАТА ПРОЦЕДУРА
(60)
Поради липса на съществена причинно-следствена връзка между субсидирания внос и понесената от индустрията на Съюза вреда се смята, че не са необходими изравнителни мерки, и поради това настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 14, параграф 2 от основния регламент.
(61)
Жалбоподателят и всички останали заинтересовани страни бяха информирани за това и им беше предоставена възможност за коментари. Получените коментари не промениха заключението, че настоящата антисубсидийна процедура следва да бъде прекратена,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антисубсидийната процедура по отношение на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито в съответствие с Регламент (ЕС) № 115/2012 на вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 23 май 2012 година.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 23 mei 2012
tot beëindiging van de antisubsidieprocedure betreffende de invoer van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India
(2012/278/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad van 11 juni 2009 betreffende bescherming tegen invoer met subsidiëring uit landen die geen lid van de Europese Gemeenschap zijn (1) („de basisverordening”), en met name artikel 14,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Voorlopige maatregelen
(1)
Bij Verordening (EU) nr. 115/2012 (2) („de voorlopige verordening”) heeft de Europese Commissie („de Commissie”) een voorlopig compenserend recht ingesteld op bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India („India” of „het betrokken land”).
(2)
De procedure werd ingeleid op 13 mei 2011 (3), na een klacht die op 31 maart 2011 werd ingediend door het European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („de klager”) namens producenten die meer dan 25 % van de totale productie van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan in de Unie voor hun rekening nemen.
(3)
Zoals in overweging 21 van de voorlopige verordening is vermeld, had het onderzoek naar subsidiëring en schade betrekking op de periode van 1 april 2010 tot en met 31 maart 2011 („het onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2008 tot het eind van het OT („de beoordelingsperiode”).
1.2. Vervolg van de procedure
(4)
Na de mededeling van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan was besloten voorlopige compenserende maatregelen in te stellen („mededeling van de voorlopige bevindingen”), hebben verscheidene belanghebbenden schriftelijk opmerkingen over de voorlopige bevindingen gemaakt. De partijen die verzochten te worden gehoord, zagen hun verzoek ingewilligd.
(5)
De Commissie heeft vervolgens alle informatie verzameld en gecontroleerd die zij voor haar definitieve bevindingen noodzakelijk achtte. De mondelinge en schriftelijke opmerkingen van de belanghebbenden werden onderzocht en waar nodig werden de voorlopige bevindingen dienovereenkomstig gewijzigd.
(6)
Vervolgens werden alle partijen in kennis gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan de Commissie voornemens was de antisubsidieprocedure inzake de invoer van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India te beëindigen en de bedragen die uit hoofde van het voorlopige recht als zekerheid waren gesteld, vrij te geven („mededeling van de definitieve bevindingen”). De partijen konden hierover binnen een bepaalde termijn na deze mededeling opmerkingen maken.
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
(7)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaalde een partij haar opmerkingen inzake de definitie van het betrokken product en het soortgelijke product in de overwegingen 22 en 23 van de voorlopige verordening en argumenteerde dat bepaalde productsoorten van de productomschrijving van dit onderzoek moeten worden uitgesloten.
(8)
Het onderzoek heeft evenwel bevestigd dat de verschillende productsoorten onder de beschrijving van het betrokken product en het soortgelijke product vallen, alsook dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen hebben en voor dezelfde doeleinden worden gebruikt, en bijgevolg tot dezelfde productcategorie behoren. Het argument werd derhalve afgewezen.
(9)
Aangezien geen andere opmerkingen over het betrokken product en het soortgelijke product werden ontvangen, worden de overwegingen 22 en 23 van de voorlopige verordening bevestigd.
3. SUBSIDIËRING
3.1. Inleiding
(10)
In overweging 24 van de voorlopige verordening werd verwezen naar de volgende regelingen, in het kader waarvan subsidies zouden worden verleend:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”, kredietregeling voor invoerrechten);
b)
Advance Authorisation Scheme („AAS”, regeling voorafgaande vergunningen);
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”, regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering);
d)
Export Oriented Units Scheme („EOUS”, regeling exportgerichte bedrijven);
e)
Focus Product Scheme („FPS”, regeling focusproducten);
f)
Export Credit Scheme („ECS”, regeling exportkredieten);
g)
Electricity Duty Exemption (vrijstelling van de elektriciteitsheffing).
(11)
De bedrijfstak van de Unie vroeg zich af of de Commissie een aantal subsidieregelingen buiten beschouwing had gelaten en meende dat de subsidies die de Indiase producenten bleken te hebben ontvangen, onderschat waren.
(12)
In antwoord hierop zij opgemerkt dat de klacht een groot aantal nationale en lokale subsidieregelingen bevatte, die in de vragenlijst aan de producenten-exporteurs in India zijn opgenomen en door de Commissie zijn onderzocht. De in de steekproef opgenomen onderzochte producenten-exporteurs bleken evenwel slechts subsidies te hebben ontvangen in het kader van de in overweging 10 opgenomen regelingen.
(13)
Aangezien er geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 24 tot en met 27 van de voorlopige verordening bevestigd.
(14)
Over de bevindingen inzake FPS en de Electricity Duty Exemption werden geen opmerkingen ontvangen. Met betrekking tot DEPBS, AAS, EPCGS en ECS hebben de medewerkende producenten-exporteurs gedetailleerde opmerkingen geformuleerd. Deze opmerkingen betroffen vooral de berekening van de subsidiebedragen; deze werden op grond van bepaalde opmerkingen licht aangepast. De opmerkingen veranderden evenwel niets aan de algemene conclusies inzake deze regelingen, die worden bevestigd. Ook in verband met EOUS heeft de Commissie opmerkingen ontvangen. Rekening houdend met het effect van deze opmerkingen over EOUS, zoals hieronder samengevat in de overwegingen 13 tot en met 19, hoeven de andere opmerkingen die de Commissie in verband met de hierboven vermelde vier regelingen heeft ontvangen, niet in detail te worden weergegeven.
3.2. Export Oriented Units Scheme („EOUS”, regeling exportgerichte bedrijven)
3.2.1. Algemeen
(15)
Er zij op gewezen dat het, zoals ook reeds in punt 3.5 van de voorlopige verordening werd vermeld, volgens het FT-policy 09-14 (document buitenlands handelsbeleid voor de periode 2009-2014) een belangrijke verplichting voor exportgerichte bedrijven is dat hun deviezenrekening een positief saldo vertoont, d.w.z. dat de totale waarde van hun uitvoer gedurende een referentieperiode van vijf jaar groter moet zijn geweest dan de totale waarde van hun invoer. Alle ondernemingen die zich ertoe verbinden hun gehele productie van goederen of diensten uit te voeren, kunnen in principe in het kader van EOUS worden opgericht. In ruil hebben bedrijven met de status „exportgericht bedrijf” recht op een aantal tegemoetkomingen die zijn opgenomen in overweging 71 van de voorlopige verordening. Deze tegemoetkomingen zijn financiële bijdragen van de Indiase overheid in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), van de basisverordening en verlenen de exportgerichte bedrijven een voordeel. Zij zijn rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties; daarom worden zij geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(16)
In de voorlopige verordening werd vastgesteld dat EOUS niet kon worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), van de basisverordening, aangezien de regeling voldeed aan de strikte voorschriften in bijlage I (onder h) en i)), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) bij de basisverordening. Er kon namelijk niet worden vastgesteld dat de Indiase overheid over een systeem of procedure beschikt om te controleren of, en in welke mate, de vrij van rechten en omzetbelasting aangekochte inputs bij de vervaardiging van het exportproduct werden gebruikt (zie bijlage II, punt II.4, van de basisverordening en, in het geval van terugbetalingsregelingen voor vervangende inputs, bijlage III, punt II.2, van de basisverordening). Het bestaande controlesysteem heeft tot doel toezicht te houden op de naleving van de verplichting dat de deviezenrekening een positief saldo vertoont, en niet op het gebruik van de invoer voor de productie van uitgevoerde goederen.
(17)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen zijn geen materiële argumenten aangevoerd tegen de aard van EOUS, zoals hierboven beschreven, met name het gebrek aan een effectief controlesysteem en het feit dat de regeling aanleiding geeft tot compenserende maatregelen. Bijgevolg worden de conclusies over EOUS, zoals samengevat in de overwegingen 78 tot en met 81 van de voorlopige verordening, bevestigd.
3.2.2. De opmerkingen van Viraj Profiles Limited
(18)
De enige in de steekproef opgenomen partij met de status van exportgericht bedrijf was Viraj Profiles Limited („Viraj”). Het in de voorlopige fase vastgestelde subsidiepercentage voor exportgerichte bedrijven bedroeg voor deze producent 2,73 % op een totaal subsidiepercentage van 3,2 %. In volume vertegenwoordigde Viraj 87 % van de Indiase uitvoer naar de Unie.
(19)
Zoals reeds vermeld in overweging 77 van de voorlopige verordening heeft Viray gedetailleerde opmerkingen over de regeling geformuleerd. De betrokken producent-exporteur argumenteerde dat de subsidie die in het kader van de regeling werd berekend niet in overeenstemming is met artikel 15, lid 1, van de basisverordening, dat bepaalt dat het compenserende recht niet hoger mag zijn dan de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies die de onderneming werkelijk heeft ontvangen. Viray voerde aan dat het totale subsidiepercentage voor de onderneming aldus minder dan 2 % (of de de-minimisdrempel) zou bedragen. De onderneming heeft gedetailleerde boekhoudgegevens verstrekt om dit argument te staven.
(20)
Het argument werd grondig onderzocht. De gedetailleerde boekhoudgegevens die Viraj bij deze opmerkingen heeft verstrekt, konden in verband worden gebracht met de boekhoudgegevens die tijdens het controlebezoek zijn gecontroleerd, en deze gegevens wezen erop dat het tot compenserende maatregelen aanleiding gevende voordeel dat de onderneming tijdens het onderzoektijdvak had ontvangen inderdaad werd overschat. Bijgevolg is het compenserende recht voor Viraj dienovereenkomstig herberekend.
(21)
Het EOUS-subsidiepercentage van Viraj werd dus herberekend en is definitief vastgesteld op 0,44 %. Het totale subsidiepercentage van Viraj, dat ook de subsidiepercentages omvat die zijn vastgesteld voor EPCGS (herberekend op 0,05 %), ECS (herberekend op 0,12 %) en Electricity duty exemption (0,09 %), is definitief vastgesteld op 0,7 %; dit is onder de de-minimisdrempel.
3.2.3. Opmerkingen van de bedrijfstak van de Unie over de mededeling van de definitieve bevindingen
(22)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen heeft de bedrijfstak van de Unie opgemerkt dat de herberekeningen van de voordelen die Viraj in het kader van EUOS heeft ontvangen, ongerechtvaardigd en onjuist waren. Hij voerde aan dat de analyse van de Commissie onvolledig was en niet consequent met de manier waarop de instellingen gewoonlijk compenserende maatregelen nemen ten aanzien van deze regeling, en dat zij geen rekening heeft gehouden met andere mogelijke scenario’s waarin Viraj de van rechten vrijgestelde invoer onrechtmatig kon hebben gebruikt. Voorts argumenteerde de bedrijfstak van de Unie dat het recht op verdediging van de bedrijfstak van de Unie ernstig is geschonden doordat Viraj de niet-vertrouwelijke opmerkingen over de mededeling van de voorlopige bevindingen laattijdig heeft ingediend.
(23)
Wat de herberekening van de subsidiemarge van Viraj betreft, zij verduidelijkt dat deze producent-exporteur had aangetoond dat het vastgestelde voorlopige compenserende recht hoger was dan het bedrag van de werkelijk ontvangen tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies. De onderneming heeft namelijk aangetoond dat de mogelijk gederfde rechten bij de voorlopige berekeningen waren overschat; dit moest bijgevolg bij de definitieve berekening worden gecorrigeerd. Het zou tegen artikel 3 van de basisverordening hebben ingedruist om compenserende maatregelen te nemen ten aanzien van bepaalde financiële bijdragen die Viraj duidelijk en zonder enige twijfel geen voordeel hebben opgeleverd. Niettemin is de Commissie nog steeds van oordeel dat de regeling aan de onderneming voor bepaalde transacties specifieke subsidies heeft verleend ten aanzien waarvan compenserende maatregelen moeten worden genomen. Deze benadering is bijgevolg volledig consequent met de manier waarop de instellingen in het verleden compenserende maatregelen hebben genomen ten aanzien van deze regeling. Bijgevolg is de herziening van de subsidiemarge in het kader van EOUS volledig in overeenstemming met artikel 15, lid 1, van de basisverordening.
(24)
Wat het argument betreft dat het recht op verdediging van de bedrijfstak van de Unie zou zijn geschonden, zij opgemerkt dat de opmerkingen van Viraj over de berekening van de subsidie in het kader van EOUS ook waren opgenomen in twee niet-vertrouwelijke opmerkingen die werden ingediend alvorens de voorlopige maatregelen werden ingesteld, evenals in twee latere niet-vertrouwelijke opmerkingen. De eerste en belangrijkste opmerking hieromtrent, op basis waarvan de Commissie deze aangelegenheid grondig heeft onderzocht om haar standpunt eventueel te heroverwegen, is in december 2011 ingediend; er werd reeds naar verwezen in overweging 77 van de voorlopige verordening. Alle bovengenoemde documenten zijn onmiddellijk opgenomen in het dossier dat de belanghebbenden konden raadplegen. De opmerkingen van Viraj over de mededeling van de voorlopige bevindingen waren slechts een samenvatting van het standpunt dat de onderneming reeds in haar eerdere opmerkingen had ingenomen. Hoewel de niet-vertrouwelijke versie van de opmerkingen van Viraj over de mededeling van de voorlopige bevindingen inderdaad laat werd ingediend, heeft de Commissie deze onverwijld ter beschikking gesteld van de bedrijfstak van de Unie, die een termijnverlenging heeft gekregen om haar opmerkingen te formuleren.
(25)
Gezien de bovenstaande overwegingen moesten de argumenten van de bedrijfstak van de Unie worden verworpen.
3.2.4. Andere subsidieaangelegenheden
(26)
De Commissie heeft ook opmerkingen ontvangen over de berekening van de subsidiemarge voor de niet in de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs en de berekening van de residuele subsidiemarge. De enige producent-exporteur die om een individueel onderzoek had verzocht, drong er bovendien op aan dat zijn verzoek in behandeling zou worden genomen. Gezien de conclusies hieronder in verband met het oorzakelijke verband, is het echter niet nodig om hierover een definitief standpunt in te nemen.
4. BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
(27)
Aangezien geen opmerkingen over de productie in de Unie en de bedrijfstak van de Unie werden ontvangen, worden de overwegingen 120 tot en met 123 van de voorlopige verordening bevestigd.
5. SCHADE
5.1. Voorafgaande opmerkingen en verbruik in de Unie
(28)
Aangezien de Commissie geen opmerkingen heeft ontvangen over de voorafgaande opmerkingen en het verbruik in de Unie, worden de overwegingen 124 tot en met 130 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.2. Invoer uit het betrokken land
(29)
Eén partij voerde aan dat de voorlopige analyse van de ontwikkeling van de prijzen bij invoer uit India en de prijsonderbieding op basis van gemiddelde prijzen misleidend was, aangezien daarbij geen rekening zou worden gehouden met de variatie van de productmix van jaar tot jaar binnen de beoordelingsperiode.
(30)
In dit verband zij opgemerkt dat gegevens over prijzen per productsoort alleen voor het OT beschikbaar zijn, aangezien de producenten-exporteurs en de producenten in de Unie wordt verzocht daarvoor in hun antwoord op de vragenlijst gedetailleerde transactielijsten te verstrekken. Aangezien er voor de andere jaren binnen de beoordelingsperiode geen gegevens per productsoort beschikbaar zijn, kan de ontwikkeling van de invoerprijzen alleen op basis van gemiddelde prijzen op een zinvolle manier worden geanalyseerd. Er zij op gewezen dat de partij in kwestie geen bewijsmateriaal heeft verstrekt om aan te tonen waarom de analyse van de ontwikkeling van de invoerprijzen misleidend zou zijn. Het argument werd derhalve afgewezen.
(31)
Zoals reeds vermeld in overweging 134 van de voorlopige verordening werden voor de vaststelling van de prijsonderbieding in het OT de gewogen gemiddelde verkoopprijzen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, af fabriek, per productsoort, vergeleken met de overeenkomstige gewogen gemiddelde prijzen van de invoer uit India voor de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, op cif-niveau, gecorrigeerd voor bestaande douanerechten en kosten na invoer.
(32)
Zoals vermeld in overweging 135 van de voorlopige verordening gebeurde de prijsvergelijking bovendien per productsoort voor transacties in hetzelfde handelsstadium. Daarom wordt het argument van deze partij wat de prijsonderbieding betreft van de hand gewezen.
(33)
Aangezien er geen verdere opmerkingen over de invoer uit het betrokken land werden ontvangen, worden de overwegingen 131 tot en met 135 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
5.3.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(34)
Eén partij argumenteerde dat de analyse in de voorlopige verordening van de daling van de productie van de bedrijfstak van de Unie misleidend was omdat de afname van de productievolumes moet worden gezien in het licht van de ongebruikte capaciteit van de bedrijfstak van de Unie, die tijdens de beoordelingsperiode eveneens een dalende trend vertoonde.
(35)
Uit het onderzoek is gebleken dat de daling van de productie samenviel met de daling van de verkoop en de toename van de voorraden. Deze situatie heeft ertoe geleid dat sommige producenten in de Unie een aantal van hun productielijnen hebben gesloten, wat de daling van de bezettingsgraad verklaart. Het argument van deze partij werd daarom van de hand gewezen.
(36)
Aangezien er geen andere opmerkingen over productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad werden ontvangen, worden de overwegingen 137 en 138 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.2. Verkoopvolume en marktaandeel
(37)
Aangezien geen opmerkingen over de ontwikkeling van het verkoopvolume en marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie werden ontvangen, wordt overweging 139 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.3. Groei
(38)
Aangezien geen opmerkingen werden ontvangen over de groei, wordt overweging 140 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.4. Werkgelegenheid
(39)
Aangezien er geen opmerkingen over de werkgelegenheid werden ontvangen, worden de overwegingen 141 en 142 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.5. Gemiddelde eenheidsprijzen in de Unie
(40)
Aangezien geen opmerkingen over de gemiddelde eenheidsprijzen in de Unie werden ontvangen, worden de overwegingen 143 en 144 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.6. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(41)
Aangezien geen opmerkingen over winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken werden ontvangen, worden de overwegingen 145 tot en met 148 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.7. Voorraden
(42)
Eén partij verzocht de Commissie in de plaats van geïndexeerde cijfers reële cijfers te verstrekken voor de ontwikkeling van de voorraden tijdens de beoordelingsperiode, met het argument dat zij op basis van indexering geen effectieve opmerkingen kon formuleren en de voorraden evenmin kon beoordelen als percentage van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie.
(43)
Zoals uiteengezet in overweging 127 van de voorlopige verordening moesten bepaalde micro-indicatoren, waaronder de voorraden, met het oog op de vertrouwelijkheid worden geïndexeerd. De indexering van de eindvoorraden van de bedrijfstak van de Unie in tabel 10 van de voorlopige verordening biedt in ieder geval een redelijk inzicht in de ontwikkeling van de voorraden tijdens de beoordelingsperiode. Dit argument werd dan ook afgewezen.
(44)
Aangezien geen verdere opmerkingen over de voorraden werden ontvangen, wordt overweging 149 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.8. Hoogte van de subsidiemarge
(45)
Er wordt nogmaals op gewezen dat de grootste Indiase producent-exporteur, die in het OT 87 % van de invoer uit India naar de Unie vertegenwoordigde, niet werd gesubsidieerd. De invoer met subsidiëring vertegenwoordigde bijgevolg slechts 13 % van het totale volume van het betrokken product dat uit India naar de Unie werd uitgevoerd. Gezien het volume, het marktaandeel en de prijzen van de invoer met subsidiëring uit India, kunnen de gevolgen van de werkelijke subsidiemarges voor de bedrijfstak van de Unie als verwaarloosbaar worden beschouwd.
5.3.9. Conclusie betreffende schade
(46)
Het onderzoek heeft bevestigd dat de meeste schade-indicatoren gedurende de beoordelingsperiode een dalende trend lieten zien. Daarom wordt de conclusie in de overwegingen 151 tot en met 153 van de voorlopige verordening, namelijk dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 8, lid 5, van de basisverordening, bevestigd.
6. OORZAKELIJK VERBAND
6.1. Inleiding
(47)
Overeenkomstig artikel 8, leden 5 en 6, van de basisverordening is onderzocht of de bedrijfstak van de Unie door de invoer met subsidiëring van oorsprong uit India zodanige schade heeft geleden dat deze als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Ook andere bekende factoren dan de invoer met subsidiëring waardoor de bedrijfstak van de Unie terzelfder tijd schade kon hebben geleden, werden onderzocht, om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met subsidiëring werd toegeschreven.
(48)
Zoals uiteengezet in de overwegingen 18 tot en met 21 bleek de subsidiemarge van de grootste Indiase producent-exporteur, die in het OT 87 % van alle Indiase uitvoer naar de Unie vertegenwoordigde, in de zin van artikel 14, lid 5, van de basisverordening onder de de-minimisdrempel te liggen voor deze individuele producent-exporteur, die voor dit onderzoek bijgevolg als niet-gesubsidieerde onderneming wordt beschouwd. Dit betekent dat in het OT slechts 13 % van de Indiase uitvoer van het betrokken product naar de Unie werd gesubsidieerd. Deze invoer met subsidiëring was in het OT goed voor een marktaandeel van 2 %.
6.2. Gevolgen van de invoer met subsidiëring
(49)
Uit het onderzoek is gebleken dat het verbruik in de Unie in de beoordelingsperiode met 9 % is toegenomen, terwijl het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie met 14 % en het marktaandeel met 21 % zijn afgenomen.
(50)
Wat de prijzen betreft, is vastgesteld dat de gemiddelde prijzen van de invoer met subsidiëring de gemiddelde verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie onderboden. Zij lagen echter ongeveer 12 % hoger dan de prijzen van de Indiase onderneming waarvoor geen subsidiëring werd vastgesteld.
(51)
Op grond van het bovenstaande wordt aangenomen dat het beperkte volume van de invoer met subsidiëring uit India, waarvan de prijzen hoger waren dan die van de invoer zonder subsidiëring, geen of slechts een zeer beperkte rol heeft gespeeld bij de verergering van de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade.
6.3. Gevolgen van andere factoren
6.3.1. Invoer zonder subsidiëring uit India
(52)
Het totale volume van de invoer uit India is in de beoordelingsperiode zeer sterk toegenomen (+ 65 %), waardoor het marktaandeel ervan steeg van 12,1 % tot 18,3 %. Zoals hierboven uitgelegd, maakte de invoer zonder subsidiëring echter 87 % uit van het totale volume van de Indiase uitvoer in het OT, wat neerkomt op een marktaandeel van 15 % in het OT, vergeleken met het marktaandeel van 2 % van de invoer met subsidiëring uit India in datzelfde tijdvak.
(53)
De prijzen van de invoer uit India zijn over de gehele beoordelingsperiode beschouwd met 9 % gedaald en bleven steeds onder de prijzen bij invoer uit de rest van de wereld en onder de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie. Er zij echter opgemerkt dat, zoals uitgelegd in overweging 50, de gemiddelde prijzen van de invoer zonder subsidiëring de prijzen van de bedrijfstak van de Unie in veel sterkere mate bleken te onderbieden dan de prijzen van de invoer met subsidiëring.
6.3.2. Invoer uit andere derde landen
(54)
Aangezien er geen opmerkingen over de invoer uit andere derde landen werden ontvangen, worden de overwegingen 161 tot en met 165 van de voorlopige verordening bevestigd.
6.3.3. Economische crisis
(55)
Aangezien er geen opmerkingen werden ontvangen over de invloed van de economische crisis op de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade, worden de overwegingen 166 tot en met 169 van de voorlopige verordening bevestigd.
6.3.4. Uitvoerprestaties van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie
(56)
Aangezien geen opmerkingen over de uitvoerprestaties van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie werden ontvangen, wordt overweging 170 van de voorlopige verordening bevestigd.
6.4. Conclusie inzake het oorzakelijk verband
(57)
Uit de bovenstaande analyse blijkt dat de omvang en het marktaandeel van de laaggeprijsde invoer van oorsprong uit India in de beoordelingsperiode aanzienlijk zijn toegenomen. Voorts werd vastgesteld dat deze invoer de door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie aangerekende prijzen constant onderbood.
(58)
Gezien de constatering dat de invoer door de grootste Indiase producent-exporteur, die in het OT 87 % van de Indiase uitvoer naar de Unie vertegenwoordigde, niet was gesubsidieerd, wordt echter aangenomen dat niet in voldoende mate kan worden vastgesteld dat er een oorzakelijk verband bestaat tussen de invoer met subsidiëring, die slechts 13 % van de totale uit India uitgevoerde hoeveelheid uitmaakte, en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade. Er kan immers niet worden aangevoerd dat de Indiase uitvoer met subsidiëring, gezien de beperkte omvang en het zeer beperkte marktaandeel (2 %) ervan en gezien het feit dat de prijzen ervan gemiddeld 12 % hoger waren dan die van de invoer zonder subsidiëring, de oorzaak is van de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade.
(59)
De analyse van de andere bekende factoren die de bedrijfstak van de Unie schade kunnen hebben toegebracht, waaronder de invoer zonder subsidiëring, de invoer uit andere derde landen, de economische crisis en de exportprestaties van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie, heeft aangetoond dat de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade is toe te schrijven aan de gevolgen van de invoer zonder subsidiëring uit India, die in het OT 87 % van alle Indiase uitvoer naar de Unie uitmaakte en die tegen aanzienlijk lagere prijzen dan de invoer met subsidiëring plaatsvond.
7. BEËINDIGING VAN DE ANTISUBSIDIEPROCEDURE
(60)
Daar er geen aanmerkelijk oorzakelijk verband bestaat tussen de invoer met subsidiëring en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade, wordt aangenomen dat compenserende maatregelen overbodig zijn en dat de lopende antisubsidieprocedure bijgevolg moet worden beëindigd overeenkomstig artikel 14, lid 2, van de basisverordening.
(61)
De klager en alle andere belanghebbenden zijn hiervan in kennis gesteld en zij hebben de gelegenheid gekregen opmerkingen te maken. De ontvangen opmerkingen veranderden niets aan de conclusie dat de lopende antisubsidieprocedure moet worden beëindigd,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
De antisubsidieprocedure betreffende de invoer van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 en 7318 15 70, van oorsprong uit India, wordt beëindigd.
Artikel 2
De bedragen die uit hoofde van voorlopige compenserende rechten als zekerheid zijn gesteld op grond van Verordening (EU) nr. 115/2012 van de Commissie tot instelling van een voorlopig compenserend recht op bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India worden vrijgegeven.
Artikel 3
Dit besluit treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Gedaan te Brussel, 23 mei 2012.