РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 13/2012 НА СЪВЕТА
от 6 януари 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 1292/2007 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 3, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Предишни разследвания и съществуващи антидъмпингови мерки
(1)
През август 2001 г. с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (PET) с произход, inter alia, от Индия. Мерките се изразяваха в налагане на адвалорно антидъмпингово мито в размер между 0 % и 62,6 % върху вноса от поименно изброени производители износители, като към вноса от всички други дружества беше приложена остатъчна митническа ставка в размер на 53,3 %.
(2)
През август 2001 г. с Решение 2001/645/ЕО (3) Комисията прие ценови гаранции, предложени от пет индийски производители. Приемането на гаранциите впоследствие бе оттеглено (4) през март 2006 г.
(3)
През март 2006 г. с Регламент (ЕО) № 366/2006 (5) Съветът измени мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 1676/2001. Наложеното антидъмпингово мито беше в размер между 0 % и 18 %, предвид констатациите от преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на окончателните изравнителни мита, които са подробно изложени в Регламент (ЕО) № 367/2006 на Съвета (6).
(4)
През септември 2006 г., въз основа на подадено заявление от нов производител износител, с Регламент (ЕО) № 1424/2006 (7) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1676/2001 по отношение на един индийски износител. С изменения регламент беше определен дъмпингов марж в размер на 15,5 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката, и ставка на антидъмпинговото мито в размер на 3,5 % за засегнатото дружество, като беше взет предвид размерът на маржа на субсидията по отношение на износа на дружеството, установен в хода на антисубсидийното разследване, довело до приемането на Регламент (ЕО) № 367/2006. Тъй като за дружеството не е определено индивидуално изравнително мито, беше приложена ставката, определена за всички останали дружества.
(5)
През ноември 2007 г. с Регламент (ЕО) № 1292/2007 (8) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от ПЕТ с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мярката в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Със същия регламент бе прекратено частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено по обхват до проучване на дъмпинга по отношение на един индийски производител износител.
(6)
С Регламент (ЕО) № 1292/2007 също така се запазва в сила разширеното приложно поле на мерките по отношение на Бразилия и Израел, като някои дружества са освободени от посочените мерки. Последното изменение на Регламент (ЕО) № 1292/2007 в това отношение бе направено с Регламент за изпълнение (ЕС) № 806/2010 на Съвета (9).
(7)
През януари 2009 г., след открито от Комисията по нейна собствена инициатива частично междинно преразглеждане на субсидирането по отношение на петима индийски производители на фолио от ПЕТ, с Регламент (ЕО) № 15/2009 (10) Съветът измени окончателните антидъмпингови мита, наложени на тези дружества с Регламент (ЕО) № 1292/2007, както и окончателните изравнителни мита, наложени на тези дружества с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(8)
През май 2011 г. с Регламент за изпълнение (ЕС) № 469/2011 (11) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1292/2007, като по този начин коригира ставките на антидъмпинговите мита с оглед изтичането на 9 март 2011 г. (12) на срока на действие на изравнителното мито, наложено с Регламент (ЕО) № 367/2006.
(9)
Заявителят за настоящото междинно преразглеждане - Ester Industries Limited - понастоящем е обект на окончателно антидъмпингово мито в размер на 29,3 %.
2. Искане за частично междинно преразглеждане
(10)
През юли 2010 г. Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Искането, което е ограничено по обхват до проучване на дъмпинга, бе подадено от Ester Industries Limited, индийски производител износител („Ester“ или „заявителят“). В искането си заявителят посочи, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят представи prima facie доказателства за това, че по-нататъшното прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на дъмпинга.
3. Откриване на преразглеждане
(11)
Като установи, след консултации с консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства, които обосновават откриването на частично междинно преразглеждане, Комисията обяви чрез известие, публикувано на 29 октомври 2010 г. в Официален вестник на Европейския съюз (13) („известието за откриване“), откриването на частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено по обхват до проучване на дъмпинга по отношение на заявителя.
(12)
В известието за откриване се посочваше, че с частичното междинно преразглеждане също така ще бъде оценена необходимостта, в зависимост от констатациите от преразглеждането, от изменение на митническата ставка, която понастоящем се прилага за вноса на разглеждания продукт, осъществяван от производители износители от засегнатата държава, които не са посочени поименно в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1292/2007, т.е. ставката на антидъмпинговото мито, посочена в регламента като приложима за „всички други дружества“ в Индия.
4. Разследване
(13)
Разследването по отношение на равнището на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („период на разследване с оглед на преразглеждането“ или „ПРП“).
(14)
Комисията официално уведоми заявителя, органите в държавата износител и промишлеността от Съюза за започването на разследването в рамките на частичното междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше дадена възможност да изложат писмено становищата си и да бъдат изслушани.
(15)
С цел получаване на необходимата информация за своето разследване Комисията изпрати въпросник на заявителя и получи отговор в рамките на посочения за целта срок.
(16)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на дъмпинга. Беше извършена проверка на място в помещенията на заявителя.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият в рамките на настоящото преразглеждане продукт е същият като определения в изменения Регламент (ЕО) № 1292/2007 за налагане на мерките, които са в сила, а именно фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, класирано понастоящем в кодове по КН ex 3920 62 19 и ex 3920 62 90.
2. Сходен продукт
(18)
Подобно на предходните разследвания и настоящото разследване показа, че фолиото от PET, произведено в Индия и изнасяно за Съюза, и фолиото от PET, произведено и продавано на вътрешния пазар в Индия, както и фолиото от PET, произведено и продавано в ЕС от производителите на Съюза, имат еднакви основни физични и химични характеристики и са предназначени за същите основни видове употреба.
(19)
Поради това тези продукти се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
а) Нормална стойност
(20)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани на вътрешния пазар от страна на заявителя към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(21)
Впоследствие Комисията определи онези видове на сходния продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза.
(22)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на заявителя са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид продукт са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(23)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на донеслите печалба продажби на въпросния вид продукти към независими клиенти. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на ПРП.
(24)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяните видове, които при необходимост бяха коригирани, беше добавен разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата въз основа на реалните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
б) Експортна цена
(25)
При предходното частично междинно преразглеждане, довело до приемането на Регламент (ЕО) № 366/2006, бе решено, че приемането на ценови гаранции е повлияло предишните експортни цени, като ги е направило ненадеждни за определянето на бъдещото експортно поведение. При това междинно преразглеждане, като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества на световния пазар, беше решено експортната цена да бъде определена въз основа на действително заплащани или дължими цени за всички трети страни.
(26)
Припомня се, че приемането на ценови гаранции бе оттеглено през март 2006 г., т.е. повече от три години преди настоящия ПРП. Следователно експортните цени на Ester за Съюза през текущия ПРП не са били повлияни от ценови гаранции. Затова може да се заключи, че те могат да се считат за надеждни за установяването на бъдещото поведение по отношение на износа.
(27)
Тъй като всички експортни продажби на заявителя за Съюза са били извършени пряко на независими клиенти, експортните цени бяха формирани на основата на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
в) Сравнение
(28)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на базата на цена франко завода и на едно и също ниво на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена бяха отчетени разликите във факторите, които влияят на цените и на тяхната сравнимост. За целта, когато беше приложимо и обосновано, под формата на корекции бяха взети предвид разликите по отношение на платените от заявителя разходи за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, за комисиони, финансови разходи и разходи за опаковане.
(29)
Заявителят изтъкна, че в сравнение с предишното разследване в рамките на междинното преразглеждане, сега той предлага на своите клиенти по-разнообразни химически покрития и този аспект трябва да бъде взет предвид при класирането на разглеждания продукт в различни видове продукти. Въпреки това дружеството не доказа, че наличието на различни видове химически покрития влияе върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар и на експортния пазар на ЕС в зависимост от вида на химическото покритие. Следователно трябва да бъде запазена приложената при предишните разследвания класификация на продукта и твърдението да бъде отхвърлено.
(30)
Заявителят също поиска корекция на експортните цени въз основа на ползите, получени при износ съгласно схемата за вписване на митата (DEPB) на база след износа. В тази връзка бе установено, че съгласно тази схема получените при износа на разглеждания продукт кредити биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими върху вноса на всички стоки или биха могли да се продават свободно на други дружества. В допълнение, не съществува задължение внасяните стоки да бъдат използвани само в производството на изнасяния разглеждан продукт. Естер не доказаха, че ползите по DEPB оказват влияние върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по DEPB. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(31)
Освен това заявителят поиска корекция на експортната цена въз основа на ползите, получени в рамките на схемата за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (EPCG) и схемата за експортни кредити. В тази връзка следва да се отбележи, че подобно на другите схеми, посочени по-горе, не съществува задължение внасяните по схемата EPCG стоки да бъдат използвани само в производството на изнасяния разглеждан продукт. На второ място, заявителят не представи никакви доказателства за изрична връзка между ценообразуването на стоките за износ и ползите, получени в рамките на схемата EPCG и схемите за експортни кредити. И на последно място, заявителят не доказа, че ползите по тези две схеми са оказали влияние върху сравнимостта на цените, и по-специално че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата EPCG и схемите за експортни кредити. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
г) Дъмпингов марж
(32)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид на разглеждания продукт. След направените забележки във връзка с оповестяването, изложени в съображения 44 и 45 по-долу, дъмпинговият марж, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза, без платено мито, е 8,3 %.
Г. ДЪЛГОТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЯНАТА В ОБСТОЯТЕЛСТВАТА
(33)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент беше проучено също така дали има основание промяната в обстоятелствата да бъде разглеждана като промяна с дълготраен характер.
(34)
В това отношение разследването показа, че Ester действително са предприели редица мерки за намаляване на разходите и подобряване на ефективността. По-специално дружеството се е модернизирало и е изградило нова производствена линия. Освен това в резултат на значително увеличение в производството режийните разходи съществено са намалели. Дружеството също така е съумяло да организира снабдяването си със суровини по по-ефективен начин (от по-близко място) и по този начин да намали значително разходите за навло. Това намаление на разходите има пряко въздействие върху дъмпинговия марж. Следователно тази промяна в обстоятелствата може да бъде счетена за промяна с дълготраен характер.
(35)
Що се отнася до експортната цена, разследването показа определена стабилност в политиката на ценообразуване на Ester в продължение на дълъг период, между 2006 г. (годината, в която гаранцията бе отменена) и 2010 г. (почти в края на ПРП). Като се има предвид тази промяна в методологията за определяне на експортната цена на Ester за Съюза, както е описано в съображения 24 и 25 по-горе, и гореупоменатата стабилност на цените, новоизчисленият дъмпингов марж вероятно ще бъде с дълготраен характер.
(36)
Поради това бе счетено, че няма вероятност обстоятелствата, довели до откриване на това междинно преразглеждане, да се променят в близко бъдеще по начин, който да се отрази на констатациите, направени в хода на междинното преразглеждане. Поради това се стигна до заключението, че променените обстоятелства са с дълготраен характер и че прилагането на мярката в сегашния ѝ размер вече не е обосновано.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(37)
Един производител износител заяви, че средният дъмпингов марж за извадката следва да бъде преизчислен, в случай че настоящото междинно преразглеждане установи по-нисък дъмпингов марж за Ester (което беше едно от дружествата в извадката) в сравнение с по-рано установения. Следва да се припомни, че обхватът на настоящото частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент е изрично ограничен до преразглеждане на дъмпинговия марж на заявителя, отделен износител, а именно Ester. Поради това разследването бе ограничено до специфичното положение на заявителя, като се вземат предвид всички относими и надлежно документирани доказателства (14). Заключенията, направени на тази основа, не са уместни за другите дружества в извадката или всякакви други производители износители от засегнатата страна.
(38)
Счита се, че определянето на нов среднопретеглен дъмпингов марж за извадката в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент при такива обстоятелства не е нито юридически възможно, нито е икономически подходящо, поради изброените по-долу причини. Следва да се припомни, че изчисляването на среднопретегления дъмпингов марж за извадката ще се използва само когато в контекста на дадено разследване се смята, че броят на износителите е толкова голям, че индивидуалното разследване на всички съдействащи износители ще натовари ненужно институциите и ще осуети приключването на разследването в рамките на задължителния срок, определен в основния регламент. След това се приема, че изчислението на среднопретегления марж на основата на дъмпинговите маржове на включените в извадката износители е представително за дъмпинговия марж на невключените в извадката съдействащи износители. Това може да бъде валидно единствено ако това изчисление е направено въз основа на дъмпинговите маржове, които се отнасят за същия период от време. Нито едно от горепосочените обстоятелства не е налице в контекста на частично междинно преразглеждане, ограничено до едно дружество, първоначално включено в извадката, като настоящото разследване. Вследствие на това се стигна до заключението, че фактическите обстоятелства на настоящото частично междинно преразглеждане са такива, че разпоредбите на член 9, параграф 6 не се прилагат ясно.
(39)
Необходимо е да се припомни, че изявлението в известието за откриване на процедура, съгласно което „ако се установи, че мерките следва да се отменят или изменят за заявителя, може да е необходимо да се измени размерът на митото, понастоящем приложимо за вноса на разглеждания продукт от други дружества от Индия“ означава, че в резултат на преразглеждането се заключава, че остатъчното мито може да се увеличи, за да се избегне заобикаляне на мерките (15). Тъй като ставката на прилаганото за заявителя мито е преразгледана в посока към намаляване, горепосочената разпоредба на известието за откриване не е приложима.
(40)
С оглед на причините, описани в съображения 37-39 по-горе, твърдението, че средният за извадката дъмпингов марж следва да бъде преизчислен, трябва да бъде отхвърлено.
(41)
Заинтересованите страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде предложено изменение на митническата ставка, приложима за заявителя, и им бе предоставена възможност да направят коментари.
(42)
Заявителят повтори твърденията си относно класирането на продукта, упоменато в съображение 29, както и претенциите си по отношение на корекцията в експортната цена, дължаща се на ползите от DEPB, EPCG и схемите за експортни кредити, съгласно описаното в съображения 30 и 31. Тъй като обаче не бяха представени нови елементи, които биха могли да променят констатациите на Комисията, твърденията бяха отхвърлени.
(43)
Заявителят освен това оспори метода на изчисляване на CIF стойността на тези трансакции, осъществени по цени франко границата. При определяне на единичната CIF цена Комисията е съотнесла общия обем на разходите за навло, платени от дружеството за всички експортни трансакции, включително трансакции франко границата. Дружеството заяви, че общата стойност на разходите за навло е трябвало да бъде съотнесена само към CIF трансакциите. Това възражение бе прието.
(44)
На последно място, заявителят изтъкна, че не всички продажби от извадката са били изключени от определянето на дъмпинговия марж. Това твърдение също бе прието.
(45)
След разследването за преразглеждане предложеният преразгледан дъмпингов марж и ставка на антидъмпинговото мито, които се прилагат по отношение на вноса на разглеждания продукт, произведен от Ester Industries Limited, възлизат на 8,3 %,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването, отнасящо се до Ester Industries Limited в таблицата в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1292/2007, се заменя със следното:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Индия
8,3
A026“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 януари 2012 година.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 13/2012 DU CONSEIL
du 6 janvier 2012
modifiant le règlement (CE) no 1292/2007 instituant un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires de l’Inde
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9, paragraphe 4, et son article 11, paragraphes 3, 5 et 6,
vu la proposition de la Commission européenne après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Enquêtes antérieures et mesures antidumping existantes
(1)
En août 2001, par le règlement (CE) no 1676/2001 (2), le Conseil a institué un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires, entre autres, de l’Inde. Les mesures comportaient un droit antidumping ad valorem compris entre 0 % et 62,6 %, applicable aux importations provenant de producteurs-exportateurs nommément cités, ainsi qu’un taux de droit résiduel de 53,3 % applicable aux importations provenant de toutes les autres sociétés.
(2)
En août 2001, par la décision 2001/645/CE (3), la Commission a accepté des engagements offerts par cinq producteurs indiens. L’acceptation de ces engagements a ensuite été retirée (4) en mars 2006.
(3)
En mars 2006, par le règlement (CE) no 366/2006 (5), le Conseil a modifié les mesures instituées par le règlement (CE) no 1676/2001 en imposant des taux de droit antidumping compris entre 0 % et 18 %, compte tenu des conclusions du réexamen au titre de l’expiration des mesures compensatoires définitives qui figurent dans le règlement (CE) no 367/2006 du Conseil (6).
(4)
En septembre 2006, à la suite d’une demande déposée par un nouveau producteur-exportateur, le Conseil a, par le règlement (CE) no 1424/2006 (7), modifié le règlement (CE) no 1676/2001 en ce qui concerne un exportateur indien. Le règlement modifié a établi une marge de dumping de 15,5 % pour les sociétés ayant coopéré non incluses dans l’échantillon et un taux de droit antidumping de 3,5 % pour la société en question, compte tenu de la marge de subvention à l’exportation constatée pour cette société dans l’enquête antisubventions qui a conduit à l’adoption du règlement (CE) no 367/2006. Aucun droit compensateur individuel n’ayant été fixé pour cette société, le taux établi pour toutes les autres sociétés lui a été appliqué.
(5)
En novembre 2007, par le règlement (CE) no 1292/2007 (8), le Conseil a institué un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate originaires de l’Inde à l’issue d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures mené conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base. Le règlement (CE) no 1292/2007 a clôturé un réexamen intermédiaire partiel mené conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base et limité à l’examen du dumping en ce qui concerne un seul producteur-exportateur indien.
(6)
Le règlement (CE) no 1292/2007 a également maintenu l’extension des mesures au Brésil et à Israël, tout en exemptant certaines sociétés. La dernière modification apportée à cet égard au règlement (CE) no 1292/2007 l’a été par le règlement d’exécution (UE) no 806/2010 du Conseil (9).
(7)
En janvier 2009, à la suite d’un réexamen intermédiaire partiel ouvert par la Commission de sa propre initiative et concernant les subventions accordées à cinq producteurs indiens de feuilles en PET, le Conseil a, par le règlement (CE) no 15/2009 (10), modifié le droit antidumping définitif institué à l’égard de ces producteurs par le règlement (CE) no 1292/2007, ainsi que les droits compensateurs définitifs institués à leur égard par le règlement (CE) no 367/2006.
(8)
En mai 2011, le Conseil a, par le règlement d’exécution (UE) no 469/2011 (11), modifié le règlement (CE) no 1292/2007 et ainsi ajusté les taux de droit antidumping compte tenu de l’expiration, le 9 mars 2011 (12), du droit compensateur institué par le règlement (CE) no 367/2006.
(9)
Le requérant dans le présent réexamen intermédiaire - Ester Industries Limited - est, actuellement, soumis à un droit antidumping définitif de 29,3 %.
2. Demande de réexamen intermédiaire partiel
(10)
En juillet 2010, la Commission a été saisie d’une demande de réexamen intermédiaire partiel au titre de l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base. La demande, qui portait uniquement sur l’examen du dumping, a été présentée par Ester Industries Limited, un producteur-exportateur établi en Inde (ci-après dénommé «Ester» ou «requérant»). Dans sa demande, le requérant a fait valoir que les circonstances sur la base desquelles des mesures avaient été instituées avaient changé et que ces changements présentaient un caractère durable. Le requérant a fourni des éléments de preuve démontrant à première vue que le maintien des mesures à leur niveau actuel n’était plus nécessaire pour contrebalancer le dumping préjudiciable.
3. Ouverture d’un réexamen
(11)
Ayant conclu, après consultation du comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants pour justifier l’ouverture d’un réexamen intermédiaire partiel, la Commission a annoncé, par un avis publié le 29 octobre 2010 au Journal officiel de l’Union européenne (13) (ci-après dénommé «avis d’ouverture»), l’ouverture d’un réexamen intermédiaire partiel au titre de l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, limité à l’examen du dumping en ce qui concerne le requérant.
(12)
L’avis d’ouverture indiquait que l’enquête de réexamen intermédiaire partiel avait également pour but d’évaluer, en fonction des conclusions de ce réexamen, la nécessité de modifier le taux de droit applicable aux importations du produit concerné en provenance de producteurs-exportateurs du pays concerné non spécifiquement mentionnés à l’article 2, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1292/2007, c’est-à-dire le taux du droit antidumping applicable à «toutes les autres sociétés» en Inde.
4. Enquête
(13)
L’enquête a porté sur le niveau de dumping pour la période comprise entre le 1er octobre 2009 et le 30 septembre 2010 (ci-après dénommée «période d’enquête de réexamen» ou «PER»).
(14)
La Commission a officiellement informé le requérant, les autorités du pays exportateur et l’industrie de l’Union de l’ouverture de l’enquête relative au réexamen intermédiaire partiel. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et d’être entendues.
(15)
Afin d’obtenir les informations nécessaires à son enquête, la Commission a envoyé un questionnaire au requérant qui y a répondu dans le délai fixé.
(16)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires pour déterminer le dumping. Une visite de vérification a été effectuée dans les locaux du requérant.
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(17)
Le produit concerné par le présent réexamen est le même que le produit défini par le règlement (CE) no 1292/2007, tel que modifié en dernier lieu, instituant les mesures en vigueur, à savoir les feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires de l’Inde, relevant actuellement des codes NC ex 3920 62 19 et ex 3920 62 90.
2. Produit similaire
(18)
La présente enquête, comme celles qui l’ont précédée, a démontré que les feuilles en PET produites en Inde et exportées vers l’Union, les feuilles en PET produites et vendues sur le marché indien, ainsi que les feuilles en PET produites et vendues dans l’Union par les producteurs de l’Union, présentent les mêmes caractéristiques physiques et chimiques essentielles et sont destinées aux mêmes utilisations.
(19)
Ces produits sont donc considérés comme similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. DUMPING
a) Valeur normale
(20)
Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a d’abord examiné si les ventes du produit similaire par le requérant à des clients indépendants sur son marché intérieur étaient représentatives, c’est-à-dire si leur volume total représentait au moins 5 % du volume total des exportations correspondantes vers l’Union.
(21)
La Commission a ensuite identifié les types du produit similaire vendus par la société sur son marché intérieur qui étaient identiques ou directement comparables aux types vendus à l’exportation vers l’Union.
(22)
Il a ensuite été examiné si les ventes intérieures du requérant étaient représentatives pour chaque type de produit, c’est-à-dire si les ventes intérieures de chaque type de produit représentaient au moins 5 % du volume des ventes du même type de produit destinées à l’Union. Pour les types de produit commercialisés en quantités représentatives, il a ensuite été examiné si ces ventes avaient été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base.
(23)
Pour déterminer si les ventes de chaque type de produit, réalisées sur le marché intérieur en quantités représentatives, pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, il a fallu établir la proportion des ventes bénéficiaires du type en question aux clients indépendants. Dans tous les cas où les ventes intérieures d’un type de produit particulier ont été effectuées en quantités suffisantes et au cours d’opérations commerciales normales, la valeur normale a été établie sur la base du prix intérieur réel, calculé sous la forme d’une moyenne pondérée de l’ensemble des ventes intérieures de ce type réalisées durant la PER.
(24)
Pour les autres types de produits, dont les ventes intérieures n’étaient pas représentatives ou n’avaient pas été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, la valeur normale a été construite conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base. La valeur normale a été construite en ajoutant aux coûts de fabrication, éventuellement ajustés, des types exportés, un pourcentage raisonnable pour les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux, ainsi qu’une marge bénéficiaire raisonnable, sur la base des données réelles concernant la production et les ventes, au cours d’opérations commerciales normales, du produit similaire par le producteur-exportateur faisant l’objet de l’enquête, conformément à la première phrase de l’article 2, paragraphe 6, du règlement de base.
b) Prix à l’exportation
(25)
Lors du précédent réexamen intermédiaire qui a conduit à l’adoption du règlement (CE) no 366/2006, il a été établi que les engagements sur les prix avaient influencé les prix à l’exportation pratiqués et les avaient rendus inutilisables pour déterminer le comportement futur des exportateurs. Compte tenu du fait qu'Ester vendait le produit concerné en grandes quantités sur le marché mondial, il a été décidé, lors de ce réexamen intermédiaire, d’établir le prix à l’exportation sur la base des prix effectivement payés ou à payer à tous les pays tiers.
(26)
Il est rappelé que l’acceptation des engagements sur les prix a été retirée en mars 2006, c’est-à-dire plus de trois ans avant la présente PER. Les prix à l’exportation vers l’Union d'Ester au cours de la présente PER n’ont donc pas été influencés par quelque engagement de prix que ce soit. Il est donc permis de conclure que ces prix peuvent être considérés comme fiables pour la détermination du comportement futur des exportateurs.
(27)
Étant donné que l’ensemble des ventes à l’exportation du requérant sur le marché de l’Union ont été effectuées directement à des clients indépendants, le prix à l’exportation a été établi sur la base des prix réellement payés ou à payer pour le produit concerné, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
c) Comparaison
(28)
La comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré a été effectuée au niveau départ usine et au même stade commercial. Pour que la comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation soit équitable, il a été tenu compte, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base, des différences constatées dans les facteurs qui ont influencé les prix et leur comparabilité. À cet effet, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences en matière de coûts de transport, d’assurance, de manutention, de chargement et de frais auxiliaires, de commissions, de coûts financiers et de coûts d’emballage supportés par le requérant, le cas échéant, lorsque cela était justifié.
(29)
Le requérant a fait valoir qu’il proposait à ses clients un éventail de revêtements chimiques plus large que lors de la précédente enquête de réexamen intermédiaire et que cet aspect devait être pris en compte lors de la classification du produit concerné en différents types de produits. Toutefois, la société n’a pas démontré que les différents types de revêtements chimiques affectaient la comparabilité des prix et, plus particulièrement, que les clients payaient systématiquement des prix différents sur le marché intérieur et sur le marché de l’exportation vers l’Union européenne selon le type de revêtement chimique considéré. En conséquence, il convient de maintenir la classification des produits utilisée lors des enquêtes précédentes et l’argument doit être rejeté.
(30)
Le requérant a en outre demandé un ajustement sur le prix à l’exportation, sur la base des avantages conférés à l’exportation en vertu du régime de crédits de droits à l’importation (DEPB) accordés postérieurement à l’exportation. À cet égard, il a été constaté que ce régime prévoyait que les crédits reçus à l’exportation des produits concernés pouvaient être utilisés pour acquitter les droits de douane dus sur les importations de n’importe quelle marchandise ou être vendus librement à d’autres sociétés. Qui plus est, la société bénéficiaire n’a aucune obligation d’affecter les marchandises importées à la production du produit exporté concerné. Ester n’a pas pu prouver que l’avantage conféré par le régime de crédits de droits à l’importation affectait la comparabilité des prix et, plus particulièrement, que les clients payaient systématiquement des prix différents sur le marché intérieur en raison de ce régime. En conséquence, l’argument a été rejeté.
(31)
Le requérant a également demandé un ajustement sur le prix à l’exportation, sur la base des avantages conférés en vertu du régime des droits préférentiels à l’importation des biens d’équipement (EPCG) et du régime de crédits à l’exportation. À cet égard, il convient de noter que, comme pour les autres régimes évoqués ci-dessus, la société bénéficiaire n’a aucune obligation d’affecter les marchandises importées en vertu du régime EPCG à la production du produit exporté concerné. De plus, le requérant n’a présenté aucun élément de preuve établissant un lien explicite entre la politique des prix des produits exportés et les avantages conférés au titre du régime EPCG et du régime de crédits à l’exportation. Enfin, le requérant n’a pas pu prouver que les avantages conférés en vertu de ces deux régimes affectaient la comparabilité des prix et, plus particulièrement, que les clients payaient systématiquement des prix différents sur le marché intérieur en raison du régime EPCG et du régime de crédits à l’exportation. En conséquence, l’argument doit être rejeté.
d) Marge de dumping
(32)
Comme le prévoit l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la valeur normale moyenne pondérée par type a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré du type correspondant du produit concerné. Suite aux observations sur les informations communiquées énoncées aux considérants 44 et 45 ci-après, la marge de dumping, exprimée en pourcentage du prix caf frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit à 8,3 %.
D. CARACTÈRE DURABLE DU CHANGEMENT DE CIRCONSTANCES
(33)
Conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, il a également été examiné si le changement de circonstances pouvait raisonnablement être considéré comme durable.
(34)
À cet égard, l’enquête a montré qu'Ester avait, de fait, pris un certain nombre de mesures pour réduire les coûts et améliorer l’efficacité. La société s’est notamment modernisée et a construit une nouvelle chaîne de production. De plus, la forte augmentation de la production a entraîné une baisse sensible des frais généraux. La société a par ailleurs commencé à s’approvisionner en matières premières de manière plus efficace (en un lieu plus proche) et est ainsi parvenue à considérablement réduire ses frais de transport. Cette baisse des coûts a eu un impact direct sur la marge de dumping. Le changement de circonstances peut donc être considéré comme durable.
(35)
En ce qui concerne le prix à l’exportation, l’enquête a mis en évidence une certaine stabilité des politiques tarifaires d'Ester pendant une longue période, entre 2006 (l’année où l’acceptation des engagements sur les prix a été retirée) et 2010 (peu avant la fin de la PER). Compte tenu du changement de la méthode utilisée pour déterminer le prix à l’exportation vers l’Union d'Ester, comme indiqué aux considérants 24 et 25 supra, ainsi que de la stabilité des prix évoquée ci-dessus, la nouvelle marge de dumping recalculée devrait présenter un caractère durable.
(36)
Il a donc été jugé que les circonstances qui ont conduit à l’ouverture du présent réexamen intermédiaire ne devraient pas, dans un avenir proche, évoluer d’une manière susceptible de modifier les conclusions du réexamen intermédiaire. Il est dès lors conclu que le changement de circonstances présente un caractère durable et que le maintien de la mesure à son niveau actuel ne se justifie plus.
E. MESURES ANTIDUMPING
(37)
Un producteur-exportateur a soutenu que la marge de dumping moyenne de l’échantillon devrait être recalculée dans le cas où le présent réexamen intermédiaire aboutirait à une marge de dumping inférieure à celle précédemment établie pour Ester (qui était l’une des sociétés incluses dans l’échantillon). Il convient de rappeler que le présent réexamen intermédiaire partiel conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, est explicitement limité au réexamen de la marge de dumping du requérant, un exportateur individuel, à savoir Ester. Ainsi, l’enquête a été limitée aux circonstances spécifiques applicables au requérant, en prenant en considération tous les éléments de preuve pertinents et dûment documentés (14). Les conclusions établies sur cette base ne sont pas pertinentes pour les autres sociétés de l’échantillon, non plus que pour tout autre producteur-exportateur dans le pays concerné.
(38)
Il est considéré que la détermination d’une nouvelle marge de dumping moyenne pour l’échantillon conformément à l’article 9, paragraphe 6, du règlement de base n’est, dans ces circonstances, ni juridiquement possible, ni économiquement appropriée, pour les raisons suivantes. De fait, il convient de rappeler qu’il ne peut être recouru au calcul d’une marge de dumping moyenne pour un échantillon que lorsqu’il est considéré, dans le contexte d’une enquête donnée, que le nombre d’exportateurs est si important que le fait d’examiner individuellement l’ensemble des exportateurs ayant coopéré ferait peser une charge excessive sur les institutions et empêcherait d’achever l’enquête dans les délais fixés dans le règlement de base. On part ensuite du principe que le calcul d’une marge moyenne pondérée effectué sur la base des marges de dumping des exportateurs inclus dans l’échantillon est représentatif de la marge de dumping des exportateurs ayant coopéré non inclus dans l’échantillon. Pour que tel soit le cas, ce calcul doit être effectué sur la base de marges de dumping se rapportant à la même période. Aucune des circonstances évoquées ci-dessus n’est constatée dans le cadre d’un réexamen intermédiaire partiel limité à une société initialement incluse dans l’échantillon, tel que le réexamen faisant l’objet de la présente enquête. En conséquence, il est conclu que les circonstances de fait du présent réexamen intermédiaire partiel sont telles que les dispositions de l’article 9, paragraphe 6, ne s’appliquent manifestement pas.
(39)
Il convient de rappeler que la mention figurant dans l’avis d’ouverture selon laquelle «s’il est constaté que les mesures doivent être abrogées ou modifiées pour le requérant, il peut s’avérer nécessaire de modifier le taux du droit actuellement applicable aux importations du produit concerné en provenance d’autres sociétés en Inde» implique que le réexamen peut aboutir au relèvement du droit résiduel afin d’éviter tout contournement (15). Le droit du requérant étant révisé à la baisse, la disposition susmentionnée de l’avis d’ouverture ne s’applique pas.
(40)
Au vu des raisons exposées aux considérants 37 à 39, l’argument selon lequel la marge de dumping moyenne de l’échantillon devrait être recalculée doit être rejeté.
(41)
Les parties intéressées ont été informées des faits et des considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de modifier le taux de droit applicable au requérant, et elles ont eu la possibilité de présenter leurs observations.
(42)
Le requérant a réitéré ses demandes concernant la classification du produit (voir considérant 29) et l’ajustement sur le prix à l’exportation au titre de la ristourne des droits, du fait des avantages conférés en vertu des régimes DEPB et EPCG et du régime de crédits à l’exportation (voir considérants 30 et 31). Toutefois, compte tenu qu’aucun nouvel élément susceptible de modifier les conclusions de la Commission n’a été fourni, ces demandes ont dû être rejetées.
(43)
Le requérant a par ailleurs contesté la méthode de calcul de la valeur caf des transactions réalisées sur une base FAB. Lors de l’établissement de la valeur caf unitaire, la Commission a relié les frais de transport totaux acquittés par la société à toutes les transactions d’exportation, y compris les transactions FAB. La société a fait valoir que les frais de transport totaux auraient dû être reliés aux seules transactions caf. Cet argument a été accepté.
(44)
Le requérant a enfin soutenu que toutes les ventes de l’échantillon n’avaient pas été exclues de la détermination de la marge de dumping. Cet argument a également été accepté.
(45)
À la suite de l’enquête de réexamen, la nouvelle marge de dumping proposée et le taux de droit antidumping qui serait applicable aux importations du produit concerné fabriqué par Ester Industries Limited s’élèvent à 8,3 %,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Dans le tableau figurant à l’article 2, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1292/2007, la rubrique concernant Ester Industries Limited est remplacée par le texte suivant:
«Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Inde
8,3
A026»
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 6 janvier 2012.