РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 478/2010 НА КОМИСИЯТА
от 1 юни 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване
(1)
На 8 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за започване“), Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република („КНР“), Република Корея („Корея“) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Процедурата стартира в отговор на подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-долу „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на прежди с висока здравина от полиестери, които съставляват основен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на прежди с висока здравина от полиестери в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае откриването на разследване.
1.2. Засегнати от процедурата страни
(3)
Комисията официално извести за започването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, потребителите, другите страни, за които е известно, че са засегнати от нея, както и представители на КНР, Корея и Тайван. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок.
(4)
Жалбоподателят, други производители от Съюза, производители износители от КНР, Корея и Тайван, вносители и потребители представиха становищата си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, пожелали това и доказали, че са налице особени основания те да бъдат изслушани.
(5)
Поради видимо високия брой производители износители от КНР и Корея и вносители на разглеждания продукт, в известието за откриване на процедурата се предвиждаше да се използва представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и, ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни ѝ производители износители от КНР и Корея и вносители в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображения 22-27 по-долу, единадесет производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Що се отнася до Корея, четирима производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка.
(7)
Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители износители, Комисията подбра представителна извадка от трима производители износители от КНР или групи свързани дружества с най-голям обем на износ за Съюза. Проведени бяха консултации с всички производители износители, както и с тяхното сдружение и с властите на КНР, като всички изразиха съгласието си с подбора на извадката.
(8)
В случая с Корея само четирима производители износители предоставиха исканата информация във връзка с изготвянето на представителната извадка. Предвид ниския брой производители износители, заявили своето желание да сътрудничат, бе решено, че не е необходимо използването на представителна извадка.
(9)
За да даде възможност на производителите износители от КНР да представят заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), или за индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати формуляри за заявления на включените в извадката производители износители от КНР и на производителите износители, поискали такива формуляри с намерението да кандидатстват за индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(10)
Комисията оповести официално заключенията от процедурата по предоставяне на ТДПИ пред засегнатите производители износители от КНР, властите на КНР и жалбоподателите. Предоставена им бе също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице особени основания да бъдат изслушани.
(11)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. Преценено бе обаче, че индивидуалното разследване на засегнатите производители износители би довело до допълнителните посещения на място и специфичен анализ и поради тази причина би било неоправдано обременително и би попречило на своевременното приключване на разследването. Поради това беше направено временно заключение, че искането за индивидуално разследване на споменатите производители износители не може да бъде удовлетворено.
(12)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за започване срок, а именно четирима производители в Съюза, десет вносители и 68 потребители.
(13)
Получени бяха отговори от производителите в Съюза, подали жалбата, и от още един производител в Съюза, който оказа съдействие на настоящото разследване, двама несвързани вносители и 33 потребители.
(14)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Brilen SA, Barbastro, Испания,
-
Performance Fibers, Bascharage, Люксембург и свързаните с него дружества Performance Fibers Longlaville, Longwy, Франция; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Германия; Performance Fibers, Bobingen, Германия; Performance Fibers, Guben, Германия,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Германия,
-
Sioen, Mouscron, Белгия.
Вносители в Съюза:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Германия.
Потребители в Съюза:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Румъния,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Германия,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Франция,
-
Mitas AS, Prague, Чешка република.
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Производители износители от Корея:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Производители износители от Тайван:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Свързани вносители в Съюза:
-
Hyosung Luxembourg SA, Люксембург.
Производители в държавата аналог:
-
Performance Fibers, Inc. и Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, САЩ.
1.3. Разследван период
(15)
Разследването за дъмпинг и вреда обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт са прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-долу „разглежданият продукт“ или „ПВЗ“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(17)
Разглежданият продукт се отличава с нестандартни свойства и се използва за различни приложения, като например подсилване на гуми, широка гама от изделия, конвейерни ленти, въжета, предпазни колани, платна и геосинтетични продукти.
(18)
В хода на разследването някои страни заявиха, че преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. влакна с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“) - следва да се изключат от обхвата на разследването. Те твърдяха, че HMLS притежават различни характеристики и приложения в сравнение с други ПВЗ.
(19)
Разследването обаче показа, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с други ПВЗ (например, еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи базисни физични и химични характеристики. Поради това те се разглеждат като един и същ продукт.
2.2. Сходен продукт
(20)
По отношение на продукта, изнасян от КНР, Корея и Тайван за Съюза, и продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Корея и Тайван, а също и в КНР от китайския производител износител, комуто е предоставено ТДПИ, както и по отношение на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, бе установено, че притежават едни и същи базисни физични и технически характеристики, а също и еднакви употреби. Поради това те условно се считат за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на вносители
(21)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители, в известието за започване беше предвидено да се подбере представителна извадка за вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. След проучване на представената информация обаче и предвид малкия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че не е необходимо да бъде изготвена такава представителна извадка.
3.2. Представителна извадка на производители износители от КНР
(22)
С оглед на големия брой производители износители от КНР, в известието за започване на процедура за определяне на дъмпинга беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент.
(23)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако това е така - да подбере такава, от всички производители износители от КНР беше поискано да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за износа и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за имената и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбата на разглеждания продукт.
(24)
С оглед подбора на представителната извадка бяха направени консултации и с властите на КНР и с организацията на производителите, а именно Китайската търговска камера за внос и износ на текстилни изделия.
3.2.1. Предварителен подбор на оказващи съдействие производители износители
(25)
Общо единадесет производители износители, включително групи от свързани дружества в КНР, се отзоваха и предоставиха изисканата информация в рамките на срока, определен в известието за започване. Всички те докладваха за внос на разглеждания продукт в Съюза по време на РП и изразиха желание да участват в представителната извадка. В резултат, тези единадесет производители износители бяха разглеждани като съдействащи на настоящото разследване („оказващи съдействие производители износители“).
(26)
Производителите износители, които не заявиха своя интерес в рамките на гореупоменатия срок или не представиха изисканата информация навреме, бяха счетени за неоказали съдействие на разследването. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, докладван от посочените в съображение 25 дружества, сочи, че съдействието от страна на китайските производители износители е било на много високо ниво, както е посочено в съображение 73 по-долу.
3.2.2. Подбор на представителната извадка на оказващи съдействие производители износители от КНР
(27)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на ПВЗ за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три дружества или групи от свързани дружества, представляващи повече от 65 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и бе получено съгласието на всички засегнати производители износители, а също и на тяхната асоциация и властите в КНР, във връзка с подбора на извадката.
3.3. Индивидуално разследване
(28)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(29)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за дъмпинг по отношение на засегнатите държави, са изброени в съображение 14 по-горе. С оглед на предвидените да бъдат извършени поредица от посещения за проверка в тези дружества, която в случая с КНР включваше проверка на заявленията за предоставяне на статут за ТДПИ и на отговорите на антидъмпинговия въпросник, беше преценено, че индивидуалните разследвания биха обременили прекомерно разследването и биха попречили на своевременното му приключване.
(30)
Поради това бе направено временно заключение, че двете искания за индивидуално разследване не могат да бъдат удовлетворени.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Обща методология
(31)
Изложената по-долу обща методология бе приложена спрямо всички производители износители от Корея, Тайван, производителя износител от КНР, ползващ се с ТДПИ и, като бе взето под внимание понятието държава аналог, също и спрямо другите двама включени в извадката производители износители от КНР, които не се ползват с ТДПИ. Поради това представените констатации относно дъмпинга по отношение на всяка от държавите, засегнати от настоящото разследване, описват само онова, което е специфично за всяка държава износител.
4.1.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки отделен производител износител, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на или по-голям от 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове продукти, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби, които са идентични или пряко сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид продукт, продаван от засегнатите производители износители на вътрешния пазар, за който беше констатирано, че е пряко сравним с вида, продаван за износ за Съюза, се определяше дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от отделните дружества, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне за всеки вид продукт на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид продукт, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид продукт поотделно бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар от въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид продукт представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид продукт или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби от въпросния вид.
(38)
Когато всички видове от продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(39)
По отношение на продажбите на видове продукти, осъществявани не при обичайни търговски условия, а също и по отношение на видовете продукти, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от засегнатите оказали съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, в рамките на обичайната търговска дейност, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, обявените производствени разходи и ТОА разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалната стойност.
4.1.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
В случаите, в които продажбите са били извършвани с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независими клиенти. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, в т.ч. мита и такси, а също и приемлив марж, съответстващ на ТОА разходите и на печалбата. Използвани бяха собствените ТОА разходи на свързания вносител и бе определен приемлив марж на печалбата въз основа на този, който според данните от разследването е бил достигнат от независимия вносител на разглеждания продукт.
4.1.3. Сравнение
(43)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(44)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти.
4.1.4. Дъмпингов марж
(45)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за всеки оказал съдействие производител износител на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
4.2. КНР
4.2.1. Оценка на заявлението за ТДПИ
(46)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от КНР, нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производители износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(47)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу, единствено с цел улеснение на справките:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
фирмите разполагат с един-единствен пакет от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за фалита и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарен курс.
(48)
Всички включени в представителната извадка дружества поискаха ТДПИ и попълниха формуляра за заявление ТДПИ в указания срок. Комисията анализира и провери информацията, предоставена във формулярите за заявление и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на въпросните дружества.
(49)
В резултат на проверката бе установено, че двама включени в извадката производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(50)
По-специално един включен в извадката производител износител не отговаряше на изискванията на критерии 1-3. На първо място, той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, като например ограничението за продаване на определен обем от разглеждания продукт на вътрешния пазар. На второ място, той не доказа, че счетоводната му документация е била подложена на одит в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Разследването очерта определен брой несъответствия и недостатъци в счетоводството на заявителя и извади наяве някои нарушения на принципите на МСС. И на последно място, установени бяха деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(51)
Другият включен в извадката производител износител не можа да докаже, че отговаря на критерии 1 и 3. Той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, сходни с посочените в съображение 50 по-горе, и че, въпреки съществуването на сертифициране от страна на държавата, не е била внесена част от неговия капитал. Бяха установени и деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(52)
Един включен в извадката производител износител доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и можа да се сдобие със статут, позволяващ ТДПИ.
4.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(53)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, по целесъобразност се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да се ползват с индивидуално третиране.
(54)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу единствено с цел улеснение на справките:
1.
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно;
3.
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, или са малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(55)
Включените в извадката производители износители, които не отговаряха на критериите за ТДПИ, бяха подали и заявление за ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(56)
Въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните двама включени в извадката производители износители от КНР отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да се определи въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(58)
В известието за започване на процедурата Съединените американски щати (САЩ) бяха предложени като подходяща държава аналог с оглед определяне на нормалната стойност за КНР. Комисията покани всички заинтересовани страни да изразят мнение по това предложение.
(59)
Голям брой страни възразиха срещу това предложение и предложиха да бъдат използвани за тази цел Тайван или Корея, тъй като считаха, че тези държави са по-подходящи. Съответните доводи, изтъкнати в подкрепа на това предложение, бяха, както следва:
а)
производственият процес и разходи в САЩ съществено се различават от тези в КНР, тъй като използваният в САЩ машинен парк е физически и морално остарял, докато оборудването, използвано от по-голямата част от китайските производители, е модерно и се основава на най-новите технологии. Повечето китайски, тайвански и корейски производители износители използват новата едностъпкова технология на производство, която ги прави по-ефективни в сравнение с техните колеги от САЩ;
б)
обстоятелството, че по отношение на тайванските и корейските износители се твърди, че са прилагали дъмпинг, не е от значение при избора на подходяща държава аналог;
в)
жалбоподателите имат свързани дружества в САЩ и не би било целесъобразно нормалната стойност да бъде изчислена въз основа на информацията, предоставена от тези свързани дружества;
г)
условията на конкуренция в САЩ се различават от преобладаващите в КНР. Пазарът в САЩ на практика е монополизиран от един производител, докато Тайван и Корея имат по-голям брой местни производители, какъвто е случаят и в КНР.
(60)
Комисията проучи горните коментари и прецени, че те като цяло са меродавни при избора на държава аналог. След това тя проучи въпроса дали Тайван или Корея са подходящи, за да бъдат евентуално избрани за трета държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност за КНР.
(61)
Разследването показа по-специално, че Тайван е с по-голяма степен на сравнимост на крайните продукти с КНР. Отбелязано бе, че производителите износители от Тайван имат свое присъствие и в КНР чрез свързани производители и че по същество те развиват дейност и в двете държави при сходни условия.
(62)
На тази основа бе счетено за по-подходящо да се използва Тайван като държава аналог при определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(63)
След избора на Тайван за държава аналог нормалната стойност бе изчислена въз основа на данните, проверени в помещенията на тайванските производители износители, оказали пълно съдействие на разследването. Нормалната стойност се основаваше на цената, платена или подлежаща на плащане при осъществени продажби на вътрешния пазар в Тайван за сравними видове от продукта, ако бъде преценено, че същите са били извършени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Такъв беше случаят при някои от изнесените видове от продукта.
4.2.4. Нормална стойност
4.2.4.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(64)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на включения в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ, са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период цени от независими клиенти на вътрешния пазар в КНР, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(65)
По отношение на продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайните търговски условия, а също и по отношение на видовете от продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана, както е посочено в съображение 40 по-горе.
4.2.4.2. Включени в извадката производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(66)
Както се посочва в съображения 57-63 по-горе, нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде определена въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, в конкретния случай - Тайван.
(67)
По отношение на другите видове от изнесения продукт, които не са били продадени при обичайни търговски условия в Тайван или не са били продадени в представителни количества от тайванските производители на техния вътрешен пазар, се наложи да бъде конструирана нормалната стойност. Нормалната стойност бе конструирана според посоченото в съображение 40 по-горе.
4.2.5. Експортна цена
(68)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, бяха направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.2.6. Сравнение
(69)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисиони, отстъпките, рабатите и непрякото облагане.
4.2.7. Дъмпингови маржове
4.2.7.1. За включените в извадката производители износители
(70)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(71)
На тази основа временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. За другите оказали съдействие производители износители
(72)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе установен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не бе взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж. На това основание дъмпинговият марж, изчислен за оказващите съдействие дружества, които не са включени в представителната извадка, бе временно определен на 8,9 %.
(73)
По отношение на всички други износители от КНР Комисията първо определи нивото на съдействие. Направена бе съпоставка между общите количества на износа на всички оказващи съдействие производители износители, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадката, и общото количество на внесените продукти от КНР според статистиката на Евростат за вноса. Установеният процент на сътрудничество бе 100 %. На тази основа нивото на сътрудничество бе оценено като високо и съответно бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказващите съдействие производители износители да се установи на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за включените в извадката производители износители.
(74)
На тази основа нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 9,3 %.
4.3. Корея
4.3.1. Нормална стойност
(75)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на продадените за износ в Съюза видове от продукта и от четирите разследвани дружества са били осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Корея цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(76)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И четирите разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. Нормалната стойност бе конструирана по начина, указан в съображение 40 по-горе.
4.3.2. Експортна цена
(77)
Част от продажбите за износ на един производител износител са били направени непосредствено на свързан вносител в Съюза. Поради това експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които продуктите са били препродадени за първи път на независим купувач и в съответствие с описаната в съображение 42 по-горе методология.
(78)
Останалият износ на разглеждания продукт от споменатия производител износител и всички продажби за износ на другите трима производители износители са били извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. За тези продажби експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.3.3. Сравнение
(79)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(80)
И четирите разследвани дружества поискаха корекция във връзка с възстановяването на митото в съответствие с член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент с аргумента, че вносните такси според тях са били дължими за сходния продукт, предназначен за потребление в държавата износител, но са били възстановени или не са били платени, когато продуктът е бил продаван за износ за Съюза.
(81)
Това искане бе счетено за неоснователно, тъй като и четирите дружества не бяха в състояние да докажат, че възстановените на дружествата вносни такси са били свързани с износа на разглеждания продукт за Съюза.
4.3.4. Дъмпингови маржове
(82)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(83)
На тази основа бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Общността, преди облагане с мито, на всички засегнати производители износители от Корея, са под прага de minimis от 2 % по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(84)
Следва да се отбележи, че четиримата корейски производители износители представляват целият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По тази причина временно бе направено заключението, че приемането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Корея не е обосновано.
(85)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Корея ще трябва да бъде прекратена.
4.4. Тайван
4.4.1. Нормална стойност
(86)
За по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на видовете от продукта, продадени за износ за Съюза от двете разследвани дружества, бе установено, че са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Тайван цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(87)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не в обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И двете разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. В тези случаи нормалната стойност бе конструирана в съответствие със съображение 40 по-горе.
4.4.2. Експортна цена
(88)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от двамата оказващи съдействие производители износители на пазара на Съюза, бяха извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.4.3. Сравнение
(89)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити, комисионите, отстъпките и рабатите.
4.4.4. Дъмпингови маржове
(90)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(91)
На тази основа дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Съюза, преди облагането с мито, бяха следните:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis.
(92)
По отношение на вноса с произход от Тайван следва да се отбележи, че двамата оказващи съдействие производители износители представляваха всичкият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По отношение на Тайван бе установен дъмпингов марж в национален мащаб. Установено бе, че този дъмпингов марж в национален мащаб е под прага de minimis от 2 %, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. На тази основа временно бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Тайван не е обосновано.
(93)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Тайван ще трябва да бъде прекратена.
5. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
5.1. Продукция на Съюза
(94)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди и след започването на разследването, беше използвана за установяване на общата продукция на Съюза.
(95)
Въз основа на тази информация общата продукция на Съюза бе оценена на около 121 000 t по време на РП. Това количество включва продукцията на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес в рамките на процедурата, и продукцията по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата („неутрални производители“). При липсата на друга информация, при определянето на общата продукция и потребление на Съюза бяха използвани посочените в жалбата данни, отнасящи се до неутралните производители. Неутралните производители съставляваха около 22 % от общата продукция на Съюза по време на РП. Нито един известен производител в Съюза не остана неутрален, нито възрази срещу започването на разследването.
(96)
Обемът на произведената продукция от производителите на Съюза, които подкрепиха жалбата, възлизаше на 94 000 t през РП, което представлява около 78 % от разчетните данни за общата продукция на Съюза.
5.2. Дефиниране на промишлеността на Съюза
(97)
Както бе споменато в съображение 96 по-горе, разследването показа, че производителите в Съюза, които подкрепиха жалбата и изразиха съгласие да окажат съдействие при разследването, представляват около 78 % от общата продукция на Съюза през РП. Поради това се счита, че тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление на Съюза
(98)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, в т.ч. разчетните данни за продажбите на неутралните производители.
(99)
Както бе споменато в съображение 95 по-горе, при липсата на всякаква друга информация за продукцията и продажбите на ПВЗ на неутралните производители по време на разглеждания период, в замяна бяха използвани съдържащите се в жалбата данни, касаещи тези производители.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(100)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % по време на разглеждания период. Установено бе, че потреблението първо е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 22 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП бе вследствие по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
6.2. Внос в Съюза от засегнатите държави
6.2.1. Кумулативна оценка на ефекта от вноса от засегнатите държави
(101)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПВЗ с произход от КНР, Корея и Тайван следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(102)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както бе споменато по-горе, временно бе направено заключението, че нито тайванският, нито корейският внос са били осъществявани на дъмпингови цени по време на РП.
(103)
Поради това временно бе направено заключението, че въздействието на вноса от Корея и Тайван не следва да се кумулира с дъмпинговия внос от КНР.
6.2.2. Дъмпингов внос от КНР
(104)
Трябва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител от КНР не се установи да извършва дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза. Съответно неговият износ следва да бъде изключен от анализа, отнасящ се до развитието на дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза.
(105)
Но с цел избягване на възможността за разкриване на чувствителна бизнес информация, отнасяща се до този производител, беше преценено, че е уместно, по съображения за поверителност, от представените по-долу публично достъпни данни, като данните на Евростат, да не се изключат данните на износителя, за който не е установено да извършва дъмпинг на пазара на Съюза.
(106)
Поради това първата таблица по-долу съдържа данни за целия внос на ПВЗ с произход от КНР, докато втората таблица съдържа индексирани данни за дъмпинговия внос на пазара на Съюза през разглеждания период.
Таблица 2a
Общ обем на вноса от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Индекс
100
147
261
317
301
Пазарен дял
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Индекс
100
139
217
291
323
Цени (EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Индекс
100
87
81
84
83
Източник: Евростат.
(107)
Общият обем на вноса от КНР през разглеждания период рязко се утрои, докато в същото време средните цени на вноса отбелязаха спад от 17 %. В резултат на това пазарният му дял значително нарасна от 7,3 % през 2005 г. на 23,6 % през РП. Разследването показа, че дори в интервала между 2007 г. и РП, когато потреблението е намаляло с 22 %, обемът на вноса от КНР е нараснал с 15 %, което е довело до увеличение от 7,7 процентни пункта на неговия пазарен дял.
6.2.2.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
Таблица 2б
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
Индекс
100
240
582
728
714
Пазарен дял
Индекс
100
227
485
667
768
Цени (EUR/t)
Индекс
100
67
61
63
61
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(108)
Обемът на дъмпинговия внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, което е довело до повече от седемкратно увеличение на пазарния му дял. Освен това разследването показа, че въпреки спада в потреблението в интервала между 2007 г. и РП, пазарният дял на дъмпинговия внос е отбелязал значителен ръст по време на РП.
(109)
Средните цени на дъмпинговия внос от КНР са отбелязали спад с 39 % през разглеждания период, подбивайки цените на промишлеността на Съюза по време на РП, както е пояснено по-долу в съображение 112.
6.2.2.2. Подбиване на цените
(110)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите митни сборове и разходите, последващи вноса.
(111)
Съдействието от страна на китайските износители бе на високо ниво и обхвана 69 % от общия обем на износа от КНР за Съюза по време на РП. Предвид обстоятелството, че за един китайски производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза, неговият внос не бе взет под внимание за целите на анализа на подбиването на цените.
(112)
Сравнението показа, че по време на РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР, продаден в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с 24,2 %.
6.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.3.1. Предварителни бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до края на РП.
6.3.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 3
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство (в тонове)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Индекс
100
100
99
86
64
Капацитет (в тонове)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Индекс
100
100
100
97
90
Използване на капацитета
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Индекс
100
100
100
88
72
Източник: Отговори на въпросника.
(114)
Както е показано на горната таблица, производственият обем, реализиран от промишлеността на Съюза, е отбелязал спад с 36 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че въпреки отбелязания ръст от 20 % в потреблението на Съюза в периода 2005-2007 г., производството на промишлеността на Съюза е останало стабилно през посочения период, докато в интервала между 2007 г. и РП то е спаднало значително, успоредно със спада в потреблението на Съюза.
(115)
Промишлеността на Съюза е свила производствения си капацитет до около 144 000 тона по време на РП. Независимо от това, предвид стагнацията в продажбите и намаляващите производствени обеми, използването на наличния капацитет е намаляло от 91 % през 2005 г. на 65 % през РП. Най-голям спад е бил отбелязан в интервала между 2007 г. и РП.
6.3.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до продадения обем на първия независим клиент на пазара на Съюза.
Таблица 4
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Индекс
100
101
104
88
71
Пазарен дял
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Индекс
100
95
87
81
77
Източник: Отговори на въпросника.
(117)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза се е увеличил само с 4 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Нещо повече, през остатъка от разглеждания период, докато потреблението на Съюза е спаднало с 22 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал още повече, а именно с 31 %. Съответно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е отбелязал продължителен и значителен спад, а загубата на пазарен дял е възлязла на 11,9 процентни пункта през разглеждания период.
6.3.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(118)
Средните продажни цени франко завода на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали с 9 % през разглеждания период. Най-голям спад е бил регистриран в интервала между 2007 г. и РП, което съвпада с внезапния ръст на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР. Като последица от това, въпреки ръста на цените на суровините, промишлеността на Съюза се е наложило да намали своите продажни цени, по-специално по време на РП.
Таблица 5
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена (EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Индекс
100
100
99
97
91
Източник: Отговори на въпросника.
(119)
В действителност бе установено, че средните производствени разходи на промишлеността на Съюза са нараснали с 6 % между 2005 г. и РП главно поради увеличение на цената на РЕТ мленките, които са основната суровина, използвана при производството на ПВЗ. Средната цена на PET мленките се е увеличила с 12 % в периода 2005-2008 г., след което е намаляла до ниво, равняващо се на преобладавалото през 2005 г. По време на същия период обаче промишлеността на Съюза е била принудена да задържи продажните си цени на ниски нива, за да бъде конкурентоспособна на дъмпинговия внос на ниски цени. Съответно продажните цени на промишлеността на Съюза са били значително под техните производствени разходи по време на РП.
6.3.5. Складови наличности
(120)
Складовите наличности са съставлявали около 15 % от производствения обем през РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е намалила с 9 % нивото на складовите си наличности, особено в интервала между 2007 г. и РП. Това намаление на складовите наличности обаче следва да се разглежда в светлината на по-ниското ниво на стопанска активност след свиването на промишлеността на Съюза.
Таблица 6
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Складови наличности (в тонове)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Индекс
100
112
116
112
91
Източник: Отговори на въпросника.
6.3.6. Заетост, заплати и производителност
Таблица 7
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Индекс на заетостта - пълно работно време (ПРВ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Индекс
100
99
96
87
77
Разходи за труд (EUR/при пълно работно време)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Индекс
100
102
102
118
106
Производителност (тона) при пълно работно време)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Индекс
100
101
102
99
84
Източник: Отговори на въпросника.
(121)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза, числеността на работниците бе съществено намалена с 23 % през разглеждания период. Намалението на производителността следва да се разглежда в светлината на общото свиване на стопанската дейност, при което намалението на числеността на работниците следва спада в производството едва с известно забавяне. Що се отнася до разходите за труд, те се увеличават слабо с 6 % през разглеждания период.
6.3.7. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Таблица 8
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Индекс
100
-22
-37
- 378
- 438
Паричен поток в хиляди евро
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Индекс
100
-9
5
- 120
- 141
Инвестиции в хиляди евро
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Индекс
100
49
123
19
11
Възвръщаемост на инвестициите
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Индекс
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Източник: Отговори на въпросника.
(122)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала рязко намаление от печалба в размер на 3 % през 2005 до загуба в размер на 13,3 % през РП. Въпреки обстоятелството, че потреблението на Съюза е отбелязало възходяща тенденция в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това благоприятно развитие поради дъмпинговия внос на ниски цени от страна на КНР.
(123)
Динамиката на паричния поток, отразяващ способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, в голяма степен съответства на динамиката на рентабилността. Вследствие на това паричният поток бележи съществено намаление през разглеждания период. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, където се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съгласие с неблагоприятните резултати, постигнати от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(124)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е станала ограничена, тъй като паричният поток значително се е влошил през разглеждания период. Като последица от това инвестициите са отбелязали спад с 89 % през разглеждания период.
6.3.8. Ръст
(125)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на пазара на Съюза само с 4 %, като по този начин не му е дала възможност да се възползва от разширяването на потреблението в Съюза. Когато разглеждаме развитието през разглеждания период, спадът от 29 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ярко изразен в сравнение с наблюдаваното намаление от 7 % в потреблението на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял съществено с 12 процентни пункта през същия период.
6.3.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(126)
Дъмпинговите маржове за КНР, определени по-горе в раздела за дъмпинга, надвишават нивата de minimis. Предвид обема и цените на дъмпинговия внос, влиянието на действителните дъмпингови маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
6.4. Заключение относно вредата
(127)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 36 %), използването на капацитета (- 28 %), обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на Съюза (- 29 %), пазарният дял (- 12 процентни пункта) и производителността (- 16 %), са се влошили през разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток (- 241 %), и рентабилността (- 16,3 процентни пункта). Това означава, че е била подронена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(128)
Установено бе, че основните загуби са настъпили в интервала между 2008 г. и РП, когато, въпреки същественото понижение на потреблението на Съюза, дъмпинговият внос от КНР се е задържал в големи обеми на пазара на Съюза, подбивайки цените на промишлеността на Съюза с над 24 % през РП.
(129)
Разследването показа и че производствените разходи на промишлеността на Съюза са достигнали най-високото си ниво през 2008 г., основно поради рязкото увеличение на цените на основната суровина. По време на РП промишлеността на Съюза е успяла да задържи на същото ниво и да контролира производствените си разходи благодарение на усилията за рационализирането им и на намалението на цените на PET, което бе наблюдавано основно през втората половина на РП. При все това, предвид същественото подбиване на цените, практикувано от китайските износители по време на РП, промишлеността на Съюза не бе в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би покрило нейните разходи. Това доведе до значително влошаване на финансовото ѝ състояние по време на РП.
(130)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въведение
(131)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде класифицирана като съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че възможната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
7.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(132)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, с което се е увеличил неговият пазарен дял на пазара на Съюза повече от седемкратно между 2005 г. и РП. Установено бе също така, че в интервала между 2008 г. и РП, докато потреблението на Съюза е намаляло с около 15 %, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е задържал на високо ниво и дори е увеличил пазарния си дял с 15 %.
(133)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 %, с почти 12 процентни пункта. В интервала между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия китайски внос се е увеличил, въпреки намаляването на търсенето на пазара на Съюза.
(134)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, те са намалели с 39 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това промишлеността на Съюза е била в невъзможност да увеличи цените си, за да компенсира увеличението в цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както бе пояснено по-горе в съображение 122, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(135)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло, упражнявайки натиск върху цените.
(136)
Поради това се счита, че продължителният натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровина, особено през 2008 г., когато цените на РЕТ са достигнали най-високото си ниво. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(137)
Поради гореизложеното временно бе направено заключението, че увеличението на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
7.3. Въздействие на други фактори
7.3.1. Динамика на търсенето на пазара на Съюза
(138)
Както бе споменато в съображение 100 по-горе, потреблението на ПВЗ в Съюза първоначално нарасна в периода 2005-2007 г., след което намаля през 2008 г. и РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. Въпреки че не може да се изключи, че това неблагоприятно развитие на потреблението на Съюза в интервала между 2008 г. и РП може да е оказало неблагоприятно влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза, трябва да се отбележи, че китайските износители са успели в същото време да увеличат пазарния си дял. Ето защо се счита, че влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза не може да се обясни с намалялото търсене, а главно е причинено от увеличаването на дъмпинговия внос от КНР и подбиването на цените, практикувано от китайските износители.
7.3.2. Цени на суровините
(139)
Цените на суровината, главно мленки от РЕТ, са нараснали значително в периода 2005-2008 г., след което са намалели през втората половина на РП и са достигнали ниво, равно на това за 2005 г. до края на РП.
(140)
Разследването потвърди, че производствените разходи на промишлеността на Съюза за производството на ПВЗ са следвали същата тенденция като динамиката на цените на суровините и като цяло са нараснали с 6 % през разглеждания период. На пазар, управляван от истински търговски условия обаче, а именно на който отсъства вредоносен дъмпинг, може да се очаква цените редовно да се адаптират, за да отразяват състоянието на различните елементи от производствените разходи. В този случай това не се е случило. В действителност, промишлеността на Съюза е била принудена да поддържа своите продажни цени ниски, за да се конкурира с ниските цени на дъмпинговия внос от КНР, което е довело до значителен спад в рентабилността ѝ. При това положение временно бе направено заключението, че подбиването на цените, практикувано от китайските износители, е упражнило натиск върху цените на пазара на Съюза и е попречило на промишлеността на Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си.
7.3.3. Продукция за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(141)
Разследването показа, че само един производител в Съюза, който е оказал съдействие на разследването, е бил вертикално интегриран и че продукцията за собствено потребление е била използвана за по-нататъшна преработка в продукти с добавена стойност във вторичните отрасли. Разследването не открои никакви производствени проблеми, свързани с тези продукти надолу по веригата. В действителност, използването за собствено потребление е останало стабилно през разглеждания период и е представлявало около 7 % от обема на производството.
(142)
Въз основа на това бе счетено, че продукцията за собствено потребление на промишлеността на Съюза не е способствала за влошаването на финансовото ѝ състояние, особено през РП.
7.3.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(143)
Макар че анализът на вредата и на причинно-следствената връзка се съсредоточи върху положението на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, проучени бяха и резултатите ѝ по отношение на износа като потенциален допълнителен фактор, който може да обясни установената вреда. Анализът показа, че продажбите за износ за несвързани страни, реализирани от промишлеността на Съюза, са останали на сравнително скромни нива (около 3 %) през разглеждания период. Спадът в обема на продажбите за износ от около 18 000 t през 2005 г. на близо 7 000 t по време на РП може да се обясни с намаляването на продукцията през същия период. Експортната цена обаче е била по-висока от цената, предлагана от промишлеността на Съюза на клиентите ѝ на пазара на Съюза. Затова бе счетено, че спадът в обема на износа не може да обясни степента на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и, в частност, сериозното снижаване на рентабилността по време на РП.
7.3.5. Внос от други трети държави
(144)
Тенденциите по отношение на обемите и цените на вноса от други трети държави в интервала между 2005 г. и РП са били, както следва:
Таблица 9
Други трети държави
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Индекс
100
101
97
72
55
Пазарен дял
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Индекс
100
96
81
66
59
Цена (EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Индекс
100
102
98
99
98
Източник: Евростат.
(145)
Основните други трети държави, изнасящи ПВЗ за Съюза, са Швейцария, Беларус, Япония и Тайланд. Както е показано в таблицата по-горе, общият обем на вноса от тези държави е бил по-скоро нисък по отношение на потреблението на Съюза и е намалял с 45 % през разглеждания период. Средните цени на вноса са останали стабилни и относително високи по време на РП.
(146)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
7.3.6. Внос от Корея и Тайван
(147)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както е споменато по-горе, временно бе преценено, че и тайванският, и корейският внос не са били правени на дъмпингови цени по време на РП. Съответните данни за този внос са приведени в таблици 10 и 11 по-долу:
Таблица 10
Общо внос от Корея
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Индекс
100
118
157
142
140
Пазарен дял
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Индекс
100
112
131
130
151
Цени (EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Индекс
100
93
91
91
85
Източник: Евростат.
(148)
Както може да се види от таблицата по-горе, обемът на вноса от Корея като цяло е следвал сходна тенденция с тази на потреблението през разглеждания период. Обемът на вноса се е увеличил от 17 542 тона през 2005 г. на 24 580 тона през РП. Това е довело до увеличаване на пазарния му дял от 7,9 % през 2005 г. на 11,9 % през РП. Заслужава да се отбележи обаче, че обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(149)
Също заслужава да се отбележи, че, докато средните цени на вноса от Корея са намалели с 15 % през разглеждания период, те са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през същия период.
Таблица 11
Общо внос от Тайван
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Индекс
100
106
140
150
111
Пазарен дял
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Индекс
100
100
117
138
119
Цени (EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Индекс
100
88
82
85
86
Източник: Евростат.
(150)
Що се отнася до вноса от Тайван, той се е увеличил от 7 343 t през 2005 г. на 8 163 t през РП, т.е. с 11 %. В същото време пазарният му дял леко се е увеличил от 3,3 % през 2005 г. на 4 % през РП. Подобно на вноса от Корея тайванският обем на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(151)
Средните цени на вноса от Тайван са спаднали с 14 % през разглеждания период, но са останали значително по-високи от цените на вноса от КНР през същия период.
(152)
Въз основа на гореизложеното не може да се изключи вероятността вносът от Корея и Тайван да е допринесъл до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на ЕС. Въпреки това обемът на вноса и цените по време на РП не изглежда да са на такова ниво, че да нарушат установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на ЕС.
7.3.7. Други производители в Съюза
(153)
Анализът на данните относно пазара на Съюза показва, че всички останали производители в Съюза не са спечелили пазарен дял през разглеждания период. Разследването не открои никакъв особен проблем, свързан с конкуренцията между производителите в Съюза, нито някаква последица от нарушаване на търговията, които биха могли да обяснят установената съществена вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(154)
Въз основа на горното временно бе направено заключението, че производителите, които не са включени в дефиницията за промишлеността на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
7.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(155)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от КНР. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове от продукта.
(156)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с общото увеличение на търсенето в рамките на Съюза в периода 2005-2007 г., но и с неблагоприятното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това в интервала между 2007 г. и РП, когато търсенето на пазара на Съюза е намаляло, китайските износители са успели да увеличат пазарния си дял. В същото време бе наблюдавано по-нататъшно неблагоприятно развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза и в основните показатели за икономическото ѝ състояние. Всъщност, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза с повече от 16 процентни пункта, което е причинило тежки загуби през РП.
(157)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не изглежда да са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Предварителна бележка
(159)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за вредоносния дъмпинг, има убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се базираше на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
8.2. Промишленост на Съюза
(160)
Промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, които ползват услугите на повече от 1 300 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(161)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда следват неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност. При липсата на мерки изглежда твърде вероятно икономическото положение на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(162)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови истинските търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на ПВЗ да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временните мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното икономическо положение и рентабилността ѝ.
(163)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР би било в интерес на промишлеността на Съюза.
8.3. Вносители
(164)
Въпросници бяха изпратени на десет вносителя в Съюза. Само двама вносители, установени в Германия и Испания и представляващи съответно 15,4 % и 0,2 % от общия внос от КНР, оказаха съдействие на разследването. По отношение на първия вносител разследването показа, че той е внасял само от КНР и че почти целият му оборот е бил свързан с разглеждания продукт. В най-лошия случай антидъмпингово мито от 9 % би довело до значително намаляване на рентабилността му и това дружество би могло да стане губещо. Смята се обаче, че то би могло да прехвърли поне част от увеличението на разходите на клиентите си, предвид силната си пазарна позиция сред някои големи потребители. Освен това то би могло да се върне към други източници на доставки, поне в по-дългосрочен план. Що се отнася до втория вносител, разглежданият продукт представляваше само ограничен дял от общия му бизнес (0-5 %) и поради това всяко отрицателно въздействие на предложените мерки по всяка вероятност би било незначително.
(165)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху един от посочените по-горе вносители, този вносител следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. По тази причина налагането на временните мерки не следва да има значително отрицателно въздействие върху вносителите като цяло.
8.4. Потребители
(166)
Потребителите на ПВЗ демонстрираха силен интерес към този случай. 33 от общо 68-те потребители, с които бе установен контакт, оказаха съдействие на разследването. Тези оказващи съдействие потребители представляваха 25 % от общия внос от КНР. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и имат присъствие в различни промишлени сектори, като например автомобилни гуми и автомобилни приложения, въжета и промишлени приложения.
(167)
За повече яснота и предвид обстоятелството, че налагането на временните мерки би се отразило на потребителите по различен начин, в зависимост от сектора, където те действат, въздействието на мерките върху потребителите бе анализирано чрез групирането им в отделни промишлени сектори, както е описано по-долу.
(168)
Що се отнася до потребителите, присъстващи в сектора на автомобилните гуми, бяха получени четири отговора на въпросника от производители на гуми. Според данните, предоставени от производителите на гуми, делът на ПВЗ по отношение на разходите за производство на една гума е бил сравнително ограничен - средно под 1 %, а средната печалба, свързана с дейността по производство на гуми, е възлизала на около 2 %. Съгласно данните от разследването, никой от оказващите съдействие потребители не е внасял разглеждания продукт от КНР. Поради това, в случай че бъдат наложени временни антидъмпингови мита, се счита, че тези потребители не би трябвало да бъдат засегнати от мерките спрямо вноса от КНР. Освен това, в случай че някои от потребителите в този сектор осъществят внос от КНР, съществуват някои алтернативни източници на доставки.
(169)
Що се отнася до автомобилния сектор (предимно производството на предпазни колани и въздушни възглавници), от тези потребители бяха получени шест отговора на въпросника. Тези шест дружества представляваха 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП. Като цяло беше установено, че средният дял на продуктите, при които се използват ПВЗ, е представлявал по-малко от 4 % от общия оборот на тези дружества и че средната печалба, постигната в този бизнес, е била от около 3 %. Освен това бе установено, че шестте дружества са купували ПВЗ основно от производителите на Съюза, като само 11 % от техните покупки са били внасяни от КНР. Поради това налагането на временни мерки върху вноса от КНР е малко вероятно да засегне сериозно автомобилния сектор като цяло, тъй като тези дружества са се оказали печеливши и КНР не е била основният източник на доставки.
(170)
По отношение на производството на въжета бяха получени три отговора на въпросника, представляващи по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Делът на бизнеса, използващ ПВЗ, е възлизал на около 18 % от цялостната им дейност, а средният марж на печалбата, реализирана в този бизнес, е бил около 8 % през РП. Въз основа на това бе счетено, че налагането на временни антидъмпингови мита върху вноса от КНР вероятно само леко ще намали техния марж на печалба. Разследването показа също, че по-голямата част от вноса (66 %) е бил с произход от КНР по време на РП, докато 20 % е бил с произход от Корея. Поради това, ако бъдат наложени мерки, този сектор е малко вероятно да бъде сериозно засегнат, тъй като влиянието върху маржа на печалбата е ограничено и съществуват други източници на доставки.
(171)
Някои производители на въжета твърдяха, че тъй като ПВЗ се използват предимно в други сектори, като например промишления сектор и автомобилната промишленост, налагането на антидъмпингови мерки би довело до липса на наличности от използваните от производителите на въжета видове ПВЗ, тъй като според тях производителите в Съюза щели на първо време да се съсредоточат върху големите пазари и да осигурят доставки за останалите сектори, само ако съществува неизползван капацитет. Следва да се отбележи обаче, че са на разположение и други източници на доставки, включително промишлеността на Съюза, Корея и Тайван, както и други трети държави, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(172)
По отношение на потребителите, имащи присъствие в сектора на промишлените приложения, като покривни материали, колани, ремъци и промишлени тъкани, бяха получени общо 19 отговора на въпросника. Тези потребители представляват 19 % от общия внос от КНР по време на РП. Според наличната информация за този сектор, делът на дейностите, при които се използват ПВЗ, е бил 64 % от общата дейност, а средната печалба, постигната в този бизнес, е била 13 %. Въздействието на антидъмпинговите мита може само леко да намали средния марж на печалбата, реализиран в този сектор. Разследването показа също, че тези потребители основно са купували от производителите в Съюза и от КНР. Поради това налагането на мерки върху вноса от КНР не следва да има значително отрицателно въздействие върху този сектор, като се има предвид ограниченото влияние върху маржа на печалбата и наличието на други източници на доставки.
(173)
Някои потребители твърдяха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, това би оказало неблагоприятно въздействие върху тях в две направления. Те заявиха, че не само ще има липса на алтернативни източници на разположение, но и че засегнатите държави ще преориентират износа си от разглеждания продукт към продукти за нуждите на пазара надолу по веригата.
(174)
По отношение на твърдението, че няма да има алтернативни източници на разположение, на първо място следва да се отбележи, че нямат да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Освен това, както е посочено в съображение 171, на разположение са и други източници на доставки от други трети държави, които не са обект на мерки. На второ място, по отношение на доставките от промишлеността на Съюза разследването действително изтъкна някои недостатъци в снабдяването от страна на някои производители в Съюза на определени потребители. Анализът обаче не показва никакви доказателства, че тези недостатъци са били наблюдавани редовно. Въз основа на гореизложеното, и по-специално поради съществуването на други налични източници на доставки, посоченото твърдение бе отхвърлено.
(175)
По отношение на твърдението, че производителите на ПВЗ в засегнатите държави вероятно ще пренасочат износа си към пазара надолу по веригата, следва да се отбележи, че няма да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Поради това, дори ако китайските износители преориентират част от износа си към пазара надолу по веригата, счита се, че потребителите на ПВЗ би трябвало да могат да запазят конкурентоспособността си, тъй като ще бъдат все още в състояние да се снабдяват с ПВЗ от други доставчици, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(176)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои от потребителите да бъдат неблагоприятно засегнати от мерките по отношение на вноса от КНР, въздействието върху потребителите в различните сектори на промишлеността изглежда е ограничено като цяло. Предвид горното бе направено временното заключение, че, изхождайки от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на ПВЗ с произход от КНР по всяка вероятност няма да окажат съществено неблагоприятно въздействие върху потребителите на разглеждания продукт.
8.5. Заключение относно интереса на Съюза
(177)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
9. НЕОБЛАГАНЕ С МИТА
(178)
С оглед на констатациите, че среднопретеглените дъмпингови маржове в национален мащаб за вноса с произход от Корея и Тайван са de minimis, по отношение на вноса с произход от тези държави не се налагат никакви временни антидъмпингови мита.
10. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Ниво на отстраняване на вредата
(179)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, с цел да се възпрепятства продължаването на вредата, причинявана на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(180)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната в отсъствието на дъмпингов внос, трябва да се основава на нивото от 2005 г., която е единствената година, през която промишлеността на Съюза е постигнала печалба и когато китайският внос е имал по-слабо присъствие на пазара на Съюза. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 3 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(182)
На тази основа бе изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата в размер на 3 % към производствените разходи.
(183)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение за всеки вид продукт на среднопретеглената цена на вноса, реализиран от включените в извадката производители износители от КНР, с непричиняващата вреда цена на видовете от продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
10.2. Временни мерки
(184)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(185)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите на настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително стопански субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(186)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (3) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. При нужда регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(187)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(188)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Не e приложимо
Оказващи съдействие дружества, невключени в извадката
8,9 %
57,3 %
Всички други дружества
9,3 %
57,6 %
11. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(189)
Направените по-горе временни констатации ще бъдат съобщени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, в случай че бъдат предоставени преди изготвяне на окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани преди да бъдат изготвени окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от Китайската народна република, понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Дружества, изброени в приложението
8,9
A977
Всички други дружества
9,3
A999
3. Пускането на продукта, посочен в параграф 1, в свободно обращение в Съюза, става след предоставянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се накърнява действието на разпоредбата на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, на основата на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да коментират прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 1 юни 2010 година.
RÈGLEMENT (UE) No 478/2010 DE LA COMMISSION
du 1er juin 2010
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de fils de polyesters à haute ténacité originaires de la République populaire de Chine
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après «le règlement de base»), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture
(1)
Le 8 septembre 2009, la Commission a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2) (ci-après «l’avis d’ouverture»), l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations dans l’Union de fils de polyesters à haute ténacité originaires de la République populaire de Chine (ci-après «la RPC»), de la République de Corée (ci-après «la Corée») et de Taïwan (tous trois dénommés ci-après «les pays concernés»).
(2)
Cette procédure a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 27 juillet 2009 par le Comité international de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS, ci-après «le plaignant») au nom de producteurs de fils de polyesters à haute ténacité représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 60 %, de la production totale de fils de polyesters à haute ténacité réalisée dans l’Union. La plainte contenait des éléments attestant à première vue l’existence du dumping dont feraient l’objet lesdits produits et du préjudice important en résultant, qui ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une enquête.
1.2. Parties concernées par la procédure
(3)
La Commission a officiellement avisé les producteurs de l’Union à l’origine de la plainte, les autres producteurs connus de l’Union, les producteurs-exportateurs, les importateurs, les utilisateurs et les autres parties notoirement concernées, ainsi que les représentants de la RPC, de la Corée et de Taïwan de l’ouverture de la procédure. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(4)
Le plaignant, d’autres producteurs de l’Union, des producteurs-exportateurs de la RPC, de la Corée et de Taïwan, des importateurs et des utilisateurs ont fait connaître leur point de vue. Toutes les parties intéressées qui en ont fait la demande et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(5)
En raison du nombre apparemment élevé de producteurs-exportateurs chinois et coréens et d’importateurs, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage, conformément à l’article 17 du règlement de base. Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les producteurs-exportateurs de la RPC et de la Corée et importateurs de l’Union connus ont été invités à se faire connaître et à fournir, comme indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées au produit concerné au cours de la période allant du 1er juillet 2008 au 30 juin 2009.
(6)
Comme expliqué aux considérants 22 à 27 ci-dessous, onze producteurs-exportateurs de la RPC ont fourni les informations demandées et ont accepté d’être inclus dans l’échantillon. En ce qui concerne la Corée, quatre producteurs-exportateurs ont fourni les informations demandées et ont accepté d’être inclus dans l’échantillon.
(7)
Sur la base des informations reçues des producteurs-exportateurs ayant coopéré, la Commission a retenu un échantillon composé de trois producteurs-exportateurs chinois ou groupements de sociétés liées affichant le volume d’exportations le plus élevé vers l’Union. Tous les producteurs-exportateurs concernés ainsi que leur association et les autorités chinoises ont été consultés et ont approuvé la constitution de l’échantillon.
(8)
Dans le cas de la Corée, seuls quatre producteurs-exportateurs ont fourni les informations nécessaires à l’échantillonnage. En raison du faible nombre de producteurs-exportateurs ayant signalé leur intention de coopérer, il a été décidé qu’il ne serait pas nécessaire de procéder par échantillonnage.
(9)
Afin de permettre aux producteurs-exportateurs chinois qui le souhaitaient de présenter une demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou une demande de traitement individuel, la Commission a envoyé des formulaires de demande aux producteurs-exportateurs chinois inclus dans l’échantillon et aux producteurs-exportateurs ayant requis ces formulaires en vue de solliciter un examen individuel conformément à l’article 17, paragraphe 3, du règlement de base.
(10)
La Commission a officiellement communiqué les conclusions relatives au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché aux producteurs-exportateurs chinois concernés, aux autorités de la RPC et aux plaignants. Elle leur a également donné la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendus s’ils avaient des raisons particulières de le faire.
(11)
Deux producteurs-exportateurs qui n’ont pas été inclus dans l’échantillon car ils ne remplissaient pas les critères définis à l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base ont demandé une marge individuelle conformément à l’article 17, paragraphe 3, du règlement de base. Il a toutefois été jugé que l’examen individuel des producteurs-exportateurs concernés aurait nécessité de nouvelles visites sur place et une analyse spécifique, ce qui aurait compliqué indûment la tâche de la Commission et l’aurait empêchée d’achever l’enquête en temps utile. Il a donc été provisoirement conclu que la demande d’examen individuel de ces producteurs-exportateurs ne pouvait pas être acceptée.
(12)
La Commission a adressé des questionnaires à toutes les parties notoirement concernées et à toutes les autres sociétés qui se sont fait connaître dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture, à savoir à quatre producteurs de l’Union, dix importateurs et 68 utilisateurs.
(13)
Elle a reçu des réponses de la part des producteurs de l’Union à l’origine de la plainte et d’un autre producteur de l’Union qui soutenait cette enquête, de deux importateurs indépendants et de 33 utilisateurs.
(14)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des sociétés suivantes:
Producteurs de l’Union:
-
Brilen SA, Barbastro, Espagne,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxembourg, et ses sociétés liées Performance Fibers Longlaville, Longwy, France; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Allemagne; Performance Fibers, Bobingen, Allemagne; Performance Fibers, Guben, Allemagne,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Allemagne,
-
Sioen, Mouscron, Belgique.
Importateurs de l’Union:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Allemagne.
Utilisateurs de l’Union:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Roumanie,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Allemagne,
-
Michelin, Clermont-Ferrand, France,
-
Mitas AS, Prague, République tchèque.
Producteurs-exportateurs de la RPC:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Producteurs-exportateurs de Corée:
-
Hyosung Corporation, Séoul,
-
Kolon Industries Inc., Séoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Séoul.
Producteurs-exportateurs de Taïwan:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Importateurs liés de l’Union:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxembourg.
Producteurs du pays analogue:
-
Performance Fibers, Inc. et Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, États-Unis.
1.3. Période d’enquête
(15)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période allant du 1er juillet 2008 au 30 juin 2009 (ci-après «la période d’enquête» ou «PE»). L’examen des évolutions pertinentes aux fins de l’évaluation du préjudice a couvert la période allant de janvier 2005 à la fin de la période d’enquête (ci-après «la période considérée»).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(16)
Les produits concernés sont les fils de polyesters à haute ténacité (autres que le fil à coudre), non conditionnés pour la vente au détail, dont les monofilaments de moins de 67 décitex, originaires de la RPC, de la Corée et de Taïwan (ci-après «le produit concerné»), relevant actuellement du code NC 5402 20 00.
(17)
Le produit concerné possède des propriétés exceptionnelles et est utilisé dans toutes sortes d’applications telles que le renforcement des pneumatiques, les tissus larges, les courroies transporteuses, les ceintures de sécurité, les cordes, les filets et les produits géosynthétiques.
(18)
Au cours de l’enquête, certaines parties ont affirmé que les fils utilisés pour la production de pneumatiques, appelés fils HMLS (High Modulus Low Shrinkage, à haut module et à faible rétrécissement), devaient être exclus de l’enquête. Selon elles, ces fils ne possèdent pas les mêmes caractéristiques et applications que les autres fils de polyesters à haute ténacité.
(19)
L’enquête a néanmoins démontré que, bien que les fils HMLS présentent certaines caractéristiques différentes de celles des autres fils de polyesters à haute ténacité (telles que le module, le rétrécissement et la résistance à la traction et à la fatigue), les différents types du produit concerné possèdent tous les mêmes caractéristiques physiques et chimiques essentielles. Ils sont donc considérés comme un seul et même produit.
2.2. Produit similaire
(20)
Il a été constaté que le produit provenant de la RPC, de la Corée et de Taïwan et exporté vers l’Union, le produit fabriqué et vendu sur le marché intérieur de la Corée et de Taïwan ainsi qu’en RPC par le producteur-exportateur chinois bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ainsi que le produit fabriqué et vendu dans l’Union par les producteurs de l’Union présentent les mêmes caractéristiques physiques et techniques essentielles et sont destinés aux mêmes usages. En conséquence, ces produits sont provisoirement considérés comme similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. ÉCHANTILLONNAGE
3.1. Échantillonnage des importateurs
(21)
En raison du nombre élevé d’importateurs identifiés dans la plainte, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage d’importateurs conformément à l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base. Cependant, après examen des informations présentées, et compte tenu du faible nombre d’importateurs ayant signalé leur intention de coopérer, il a été décidé qu’il n’y avait pas lieu de procéder par échantillonnage.
3.2. Échantillonnage des producteurs-exportateurs de la RPC
(22)
Compte tenu du nombre élevé de producteurs-exportateurs en RPC, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage pour la détermination du dumping, conformément à l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base.
(23)
Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de recourir à l’échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, les producteurs-exportateurs de la RPC ont été invités à se faire connaître dans un délai de quinze jours à compter de la date d’ouverture de l’enquête et à fournir des informations de base sur leurs exportations et leurs ventes intérieures, leurs activités précises en ce qui concerne la fabrication du produit concerné, ainsi que les noms et les activités de toutes leurs sociétés liées qui interviennent dans la production et/ou la vente du produit concerné.
(24)
Les autorités chinoises et l’association des producteurs, à savoir la Chambre de commerce chinoise pour l’importation et l’exportation de textiles, ont également été consultées en vue de la sélection d’un échantillon représentatif.
3.2.1. Présélection des producteurs-exportateurs ayant coopéré à l’enquête
(25)
En tout, onze producteurs-exportateurs incluant des groupes de sociétés liées de la RPC se sont manifestés et ont communiqué les informations demandées dans le délai fixé à cet effet dans l’avis d’ouverture. Tous ont déclaré avoir exporté le produit concerné vers l’Union au cours de la période d’enquête et ont exprimé le souhait d’être inclus dans l’échantillon. Ces onze producteurs-exportateurs sont donc considérés comme ayant coopéré à la présente enquête (ci-après «les producteurs-exportateurs ayant coopéré»).
(26)
Il a été considéré que les producteurs-exportateurs qui ne s’étaient pas fait connaître dans le délai susmentionné ou qui n’avaient pas communiqué les informations demandées en temps utile n’avaient pas coopéré à l’enquête. La comparaison entre les données d’Eurostat sur les importations, d’une part, et le volume des exportations du produit concerné vers l’Union, déclaré pour la période d’enquête par les sociétés visées au considérant 25, d’autre part, donne à penser que le degré de coopération des producteurs-exportateurs chinois était très élevé, comme indiqué au considérant 73 ci-dessous.
3.2.2. Sélection de l’échantillon de producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré
(27)
Conformément à l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base, la Commission a retenu un échantillon sur la base du plus grand volume représentatif d’exportations de fils de polyesters à haute ténacité vers l’Union sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible. L’échantillon sélectionné se compose de trois sociétés ou groupes de sociétés liées, représentant plus de 65 % du volume total des exportations du produit concerné vers l’Union. Conformément à l’article 17, paragraphe 2, du règlement de base, tous les producteurs-exportateurs concernés ainsi que leur association et les autorités chinoises ont été consultés et ont approuvé la constitution de l’échantillon.
3.3. Examen individuel
(28)
Deux producteurs-exportateurs qui n’ont pas été inclus dans l’échantillon car ils ne remplissaient pas les critères définis à l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base ont demandé l’établissement d’une marge de dumping individuelle conformément à l’article 17, paragraphe 3, du règlement de base.
(29)
Comme mentionné au considérant 27 ci-dessus, l’échantillon a été limité à un nombre raisonnable de sociétés pouvant faire l’objet d’une enquête dans le délai imparti. Les sociétés soumises à l’enquête relative au dumping dans les pays concernés sont énumérées au considérant 14 ci-dessus. Compte tenu des nombreuses visites de vérification à effectuer dans les locaux de ces sociétés, qui, dans le cas de la RPC, portaient également sur la vérification des demandes de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché et des réponses au questionnaire antidumping, il a été considéré que les examens individuels auraient compliqué indûment la tâche de la Commission et l’auraient empêchée d’achever l’enquête en temps utile.
(30)
Il a donc été provisoirement conclu que les deux demandes d’examen individuel ne pouvaient pas être acceptées.
4. DUMPING
4.1. Méthode générale
(31)
La méthode générale exposée ci-après a été appliquée à tous les producteurs-exportateurs coréens et taïwanais, au producteur-exportateur chinois bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché et, en tenant compte de la notion de pays analogue, également aux deux autres producteurs-exportateurs chinois échantillonnés ne bénéficiant pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. Les conclusions relatives au dumping pour chacun des pays concernés par la présente enquête ne décrivent donc que la situation propre à chacun d’eux.
4.1.1. Valeur normale
(32)
Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a tout d’abord déterminé si les ventes du produit similaire effectuées par chaque producteur-exportateur à des clients indépendants sur son marché intérieur étaient représentatives, à savoir si leur volume total représentait 5 % ou plus du volume total de ses exportations vers l’Union.
(33)
La Commission a ensuite identifié les types de produits vendus sur le marché intérieur par les sociétés ayant des ventes globalement représentatives, qui étaient identiques ou directement comparables aux types vendus à l’exportation vers l’Union.
(34)
Pour chaque type de produit vendu par les producteurs-exportateurs concernés sur le marché intérieur et considéré comme directement comparable au type vendu à l’exportation vers l’Union, il a été établi si les ventes intérieures étaient suffisamment représentatives au sens de l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base. Les ventes intérieures d’un type particulier de produit ont été considérées comme suffisamment représentatives lorsque le volume de ce type de produit vendu sur le marché intérieur à des clients indépendants au cours de la période d’enquête représentait 5 % ou plus du volume total du type de produit comparable vendu à l’exportation vers l’Union.
(35)
La Commission a ensuite examiné si les ventes intérieures de chaque société pouvaient être considérées comme ayant eu lieu au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. À cet effet, elle a dû déterminer, pour chaque type de produit, la proportion des ventes intérieures bénéficiaires à des clients indépendants.
(36)
Lorsque le volume des ventes d’un type de produit, vendu à un prix net égal ou supérieur au coût de production calculé, représentait plus de 80 % du volume total des ventes de ce type, et lorsque le prix de vente moyen pondéré était égal ou supérieur au coût unitaire, la valeur normale par type de produit a été déterminée comme étant la moyenne pondérée de tous les prix de vente intérieurs du type en question.
(37)
Lorsque le volume des ventes bénéficiaires d’un type de produit représentait 80 % ou moins du volume total des ventes de ce type de produit, ou lorsque le prix moyen pondéré de ce type était inférieur au coût unitaire, la valeur normale a été établie sur la base du prix intérieur réel, calculé comme le prix moyen pondéré des seules ventes intérieures bénéficiaires du type en question.
(38)
Lorsque tous les types de produit étaient vendus à perte, il a été considéré qu’ils n’étaient pas vendus au cours d’opérations commerciales normales.
(39)
Pour les types de produit n’ayant pas été vendus au cours d’opérations commerciales normales, ainsi que pour ceux n’ayant pas été vendus en quantités représentatives sur le marché intérieur, la Commission a utilisé la valeur normale construite conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(40)
Pour construire la valeur normale conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base, les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux encourus et le bénéfice moyen pondéré réalisé sur les ventes intérieures du produit similaire effectuées par chacun des producteurs-exportateurs concernés ayant coopéré, au cours d’opérations commerciales normales pendant la période d’enquête, ont été ajoutés à leurs coûts moyens de fabrication au cours de la même période. Le cas échéant, les coûts de fabrication et les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux communiqués ont été ajustés avant d’être utilisés pour déterminer si les ventes avaient été effectuées au cours d’opérations commerciales normales et pour construire la valeur normale.
4.1.2. Prix à l’exportation
(41)
Dans tous les cas où le produit concerné a été vendu à l’exportation à des clients indépendants dans l’Union, le prix à l’exportation a été établi conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, à savoir sur la base des prix à l’exportation réellement payés ou à payer.
(42)
Lorsque les ventes ont été effectuées par l’intermédiaire d’un importateur lié, le prix à l’exportation a été établi conformément à l’article 2, paragraphe 9, du règlement de base, sur la base du prix auquel les produits importés ont été revendus pour la première fois à des clients indépendants. Dans ces cas, des ajustements ont été opérés pour tenir compte de tous les coûts supportés entre l’importation et la revente, y compris les droits et les taxes, ainsi qu’une marge raisonnable pour les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que pour les bénéfices. Les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux de l’importateur lié ont été utilisés et une marge bénéficiaire raisonnable a été établie sur la base de celle qui, selon les résultats de l’enquête, a été obtenue par l’importateur indépendant du produit concerné.
4.1.3. Comparaison
(43)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation a été effectuée sur une base départ usine.
(44)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements appropriés ont été accordés dans tous les cas où ils se sont révélés raisonnables, précis et étayés par des éléments de preuve vérifiés.
4.1.4. Marge de dumping
(45)
Conformément à l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la marge de dumping de chaque producteur-exportateur ayant coopéré a été déterminée sur la base d’une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré.
4.2. La RPC
4.2.1. Évaluation de la demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(46)
En application de l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, dans le cas d’enquêtes antidumping concernant les importations en provenance de la RPC, la valeur normale est déterminée conformément aux paragraphes 1 à 6 dudit article pour les producteurs-exportateurs considérés comme remplissant les critères définis à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base.
(47)
À titre purement indicatif, ces critères sont brièvement résumés ci-après:
1)
les décisions des entreprises sont arrêtées en tenant compte des signaux du marché et sans intervention significative de l’État; les coûts des principaux intrants reflètent, dans l’ensemble, les valeurs du marché;
2)
les entreprises utilisent un seul jeu de documents comptables de base, qui font l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes comptables internationales (IAS) et qui sont utilisés à toutes fins;
3)
il n’existe aucune distorsion importante induite par l’ancien système d’économie planifiée;
4)
des lois concernant la faillite et la propriété garantissant la sécurité juridique et la stabilité;
5)
les opérations de change sont exécutées aux taux du marché.
(48)
Toutes les sociétés échantillonnées ont demandé le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché et ont complété le formulaire de demande y afférent dans les délais impartis. La Commission a recherché et vérifié les informations fournies dans les formulaires de demande et toutes les autres informations jugées nécessaires dans les locaux des sociétés concernées.
(49)
La vérification a établi que deux producteurs-exportateurs chinois échantillonnés ne remplissaient pas les critères définis à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base pour l’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(50)
En particulier, un producteur-exportateur échantillonné ne remplissait pas les critères 1 à 3. Premièrement, il n’a pas pu démontrer que ses décisions étaient arrêtées en tenant compte des signaux du marché et sans intervention significative de l’État car il s’est avéré que des restrictions (par exemple, l’obligation de vendre un certain volume du produit concerné sur le marché intérieur du pays) s’appliquaient à ses activités commerciales. Deuxièmement, il n’a pas démontré que ses documents comptables avaient fait l’objet d’un audit conforme aux normes comptables internationales. L’enquête a révélé plusieurs incohérences et déficiences dans les comptes du demandeur et a mis en évidence certaines infractions aux principes IAS. Enfin, des distorsions induites par l’ancien système d’économie planifiée, prenant la forme d’évaluations inadéquates des droits d’utilisation du sol, ont été constatées.
(51)
L’autre producteur-exportateur échantillonné n’a pas pu démontrer qu’il remplissait les critères 1 et 3. Il n’a pas pu démontrer que ses décisions étaient arrêtées en tenant compte des signaux du marché et sans intervention significative de l’État car il s’est avéré que des restrictions similaires à celles citées au considérant 50 s’appliquaient à ses activités commerciales et que, malgré l’existence d’une certification d’État, une partie de son capital n’avait pas été versée. Des distorsions induites par l’ancien système d’économie planifiée, prenant la forme d’évaluations inadéquates des droits d’utilisation du sol, ont également été constatées.
(52)
Un producteur-exportateur échantillonné a démontré qu’il remplissait tous les critères définis à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base et a pu obtenir le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
4.2.2. Traitement individuel
(53)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, un droit applicable à l’échelle nationale est établi, s’il y a lieu, pour les pays relevant dudit article, sauf dans les cas où les sociétés en cause sont en mesure de prouver qu’elles répondent à tous les critères énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base pour bénéficier d’un traitement individuel.
(54)
Brièvement, et par souci de clarté uniquement, ces critères sont énoncés ci-après:
1)
dans le cas d’entreprises contrôlées entièrement ou partiellement par des étrangers ou d’entreprises communes, les exportateurs sont libres de rapatrier les capitaux et les bénéfices;
2)
les prix à l’exportation, les quantités exportées et les modalités de vente sont décidés librement;
3)
la majorité des actions appartient à des particuliers. Les fonctionnaires d’État figurant dans le conseil d’administration ou occupant des postes clés de gestion sont en minorité ou la société est suffisamment indépendante de l’intervention de l’État;
4)
les opérations de change sont exécutées au taux du marché; et
5)
l’intervention de l’État n’est pas de nature à permettre le contournement des mesures si les exportateurs bénéficient de taux de droit individuels.
(55)
Les producteurs-exportateurs échantillonnés qui n’ont pas rempli les critères d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché avaient également sollicité le traitement individuel pour le cas où ils n’obtiendraient pas ce statut.
(56)
Sur la base des informations disponibles, il a été provisoirement établi que les deux producteurs-exportateurs chinois suivants, qui ont été inclus dans l’échantillon, remplissent tous les critères visés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base, pour bénéficier d’un traitement individuel:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Pays analogue
(57)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, dans les économies en transition, la valeur normale pour les producteurs-exportateurs qui ne bénéficient pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché doit être établie sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays tiers à économie de marché (ci-après «le pays analogue»).
(58)
L’avis d’ouverture proposait les États-Unis d’Amérique comme pays analogue approprié aux fins de l’établissement de la valeur normale pour la RPC. La Commission a invité toutes les parties intéressées à commenter cette proposition.
(59)
De nombreuses parties se sont opposées à cette proposition et ont suggéré d’utiliser Taïwan ou la Corée car elles considéraient que ces pays étaient plus appropriés. Elles ont avancé les arguments suivants:
a)
aux États-Unis, les processus de production et les coûts sont très différents de ceux de la RPC car les machines utilisées aux États-Unis sont anciennes et obsolètes alors que les équipements utilisés par la plupart des producteurs chinois sont modernes et issus des technologies les plus récentes; la plupart des producteurs-exportateurs chinois, taïwanais et coréens utilisent la récente technologie de production en une étape qui les rend plus efficaces que leurs homologues américains;
b)
le fait que les exportateurs taïwanais et coréens aient prétendument recouru au dumping est dénué de pertinence aux fins du choix d’un pays analogue approprié;
c)
les plaignants ont des sociétés liées aux États-Unis et il serait inapproprié de calculer la valeur normale à partir des informations fournies par ces sociétés liées;
d)
aux États-Unis, les conditions de concurrence ne sont pas les mêmes qu’en RPC. Le marché américain est pratiquement monopolisé par un seul producteur alors qu’il existe un plus grand nombre de producteurs nationaux à Taïwan et en Corée, comme c’est le cas en RPC.
(60)
La Commission a étudié les observations ci-dessus et les a jugées globalement valables pour le choix d’un pays analogue. Elle a ensuite examiné si Taïwan ou la Corée pouvaient faire office de pays tiers à économie de marché aux fins de l’établissement de la valeur normale pour la RPC.
(61)
Il est notamment ressorti de l’enquête que Taïwan présentait une comparabilité plus importante avec la RPC en matière de produits finis. Il a été noté que les producteurs-exportateurs taïwanais sont également présents en RPC par l’intermédiaire de producteurs liés et que, dans les deux pays, leur activité se déroule essentiellement dans des conditions similaires.
(62)
Sur cette base, il a été jugé plus approprié d’utiliser Taïwan comme pays analogue pour établir la valeur normale pour la RPC conformément à l’article 2, paragraphe 7, du règlement de base.
(63)
Une fois Taïwan choisi pour jouer le rôle de pays analogue, la valeur normale a été déterminée à partir des données vérifiées sur place auprès des producteurs-exportateurs taïwanais qui ont pleinement coopéré à l’enquête. La valeur normale a été établie sur la base du prix payé ou à payer, sur le marché intérieur taïwanais, pour les ventes de types de produit comparables, dès lors que celles-ci étaient considérées comme ayant été effectuées dans des quantités représentatives et au cours d’opérations commerciales normales. Un certain nombre de types de produit exportés répondaient à ces critères.
4.2.4. Valeur normale
4.2.4.1. Producteur-exportateur échantillonné bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(64)
Il a été constaté que la plupart des ventes intérieures réalisées par le producteur-exportateur échantillonné bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ont été effectuées en quantités représentatives et au cours d’opérations commerciales normales. La valeur normale pour ces types de produit a été fondée sur les prix réels payés ou à payer au cours de la période d’enquête par les clients indépendants sur le marché intérieur chinois, conformément à l’article 2, paragraphe 1, du règlement de base.
(65)
Pour les types de produit n’ayant pas été vendus au cours d’opérations commerciales normales, ainsi que pour ceux n’ayant pas été vendus en quantités représentatives sur le marché intérieur, la valeur normale a dû être construite comme indiqué au considérant 40 ci-dessus.
4.2.4.2. Producteurs-exportateurs échantillonnés ne bénéficiant pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(66)
Comme mentionné aux considérants 57 à 63 ci-dessus, la valeur normale pour les producteurs-exportateurs ne bénéficiant pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché doit être établie sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays tiers à économie de marché, en l’occurrence Taïwan.
(67)
En ce qui concerne les ventes des autres types de produit à l’exportation qui, soit n’ont pas eu lieu au cours d’opérations commerciales normales à Taïwan, soit n’ont pas été effectuées en quantités représentatives par les producteurs taïwanais sur leur marché intérieur, la valeur normale a dû être construite. La valeur normale a été construite sur la base énoncée au considérant 40 ci-dessus.
4.2.5. Prix à l’exportation
(68)
Toutes les ventes du produit concerné réalisées sur le marché de l’Union par les trois producteurs-exportateurs échantillonnés étaient des ventes directes à des clients indépendants de l’Union. En conséquence, conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, le prix à l’exportation a été établi sur la base des prix réellement payés ou à payer.
4.2.6. Comparaison
(69)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Sur cette base, des ajustements au titre de différences de frais de transport, de fret maritime, d’assurance, de coûts de manutention, de chargement et de coûts accessoires, de coûts d’emballage, de coût du crédit, de commissions, de remises, de rabais et d’imposition indirecte ont été accordés à tous les producteurs-exportateurs soumis à l’enquête dans les cas où ils étaient applicables et justifiés.
4.2.7. Marges de dumping
4.2.7.1. Pour les producteurs-exportateurs échantillonnés
(70)
Pour les sociétés échantillonnées, la valeur normale moyenne pondérée de chaque type de produit a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré du type correspondant du produit concerné, conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(71)
Sur cette base, les marges moyennes pondérées provisoires de dumping, exprimées en pourcentage du prix CAF frontière de l’Union, avant dédouanement, s’élèvent à:
Société
Marge de dumping provisoire
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Pour les autres producteurs-exportateurs ayant coopéré
(72)
La marge de dumping moyenne pondérée des producteurs-exportateurs ayant coopéré qui ne sont pas inclus dans l’échantillon a été calculée conformément aux dispositions de l’article 9, paragraphe 6, du règlement de base. Cette marge a été établie sur la base des marges établies pour les producteurs-exportateurs échantillonnés, indépendamment de la marge du producteur-exportateur ayant une marge de dumping nulle. Sur cette base, la marge de dumping calculée pour les sociétés non échantillonnées ayant coopéré a été provisoirement fixée à 8,9 %.
(73)
Pour ce qui est de tous les autres exportateurs chinois, la Commission a d’abord établi leur degré de coopération. Elle a procédé à une comparaison entre le total des quantités exportées déclarées par tous les producteurs-exportateurs ayant coopéré dans leurs réponses au questionnaire d’échantillonnage et le total des importations en provenance de la RPC tel qu’il ressort des statistiques d’Eurostat sur les importations. Le niveau de coopération a été établi à 100 %. Sur cette base, le niveau de coopération a été considéré comme élevé et il a donc été jugé approprié d’établir, pour les producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré, une marge de dumping égale à la marge de dumping la plus élevée établie pour les producteurs-exportateurs échantillonnés.
(74)
Sur cette base, le niveau de dumping à l’échelle nationale a été provisoirement établi à 9,3 %.
4.3. Corée
4.3.1. Valeur normale
(75)
Il a été constaté que la plupart des ventes intérieures des types de produit vendus à l’exportation vers l’Union par les quatre sociétés soumises à l’enquête ont été effectuées en quantités représentatives et au cours d’opérations commerciales normales. La valeur normale pour ces types de produit a été fondée sur les prix réels payés ou à payer au cours de la période d’enquête par les clients indépendants sur le marché intérieur coréen, conformément à l’article 2, paragraphe 1, du règlement de base.
(76)
Pour les types de produit n’ayant pas été vendus au cours d’opérations commerciales normales, ainsi que pour ceux n’ayant pas été vendus en quantités représentatives sur le marché intérieur, la valeur normale a dû être construite. Les quatre sociétés soumises à l’enquête ont réalisé des ventes intérieures de certains types de produit qui n’ont pas été effectuées en quantités représentatives ou au cours d’opérations commerciales normales. Dans leur cas, la valeur normale a été construite sur la base énoncée au considérant 40 ci-dessus.
4.3.2. Prix à l’exportation
(77)
Une partie des ventes à l’exportation d’un producteur-exportateur était directement destinée à un importateur lié dans l’Union. En conséquence, le prix à l’exportation a été établi conformément à l’article 2, paragraphe 9, du règlement de base, à partir des prix de première revente des produits à un acheteur indépendant et en suivant la méthodologie décrite au considérant 42 ci-dessus.
(78)
Les autres exportations du produit concerné réalisées par ledit producteur-exportateur et toutes les ventes à l’exportation réalisées par les trois autres producteurs-exportateurs étaient directement destinées à des clients indépendants de l’Union. En ce qui concerne ces ventes, conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, le prix à l’exportation a été établi sur la base des prix réellement payés ou à payer.
4.3.3. Comparaison
(79)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Sur cette base, des ajustements au titre de différences de frais de transport, de fret maritime, d’assurance, de coûts de manutention, de chargement et de coûts accessoires, de coûts d’emballage, de coût du crédit et de commissions ont été accordés à tous les producteurs-exportateurs soumis à l’enquête dans les cas où ils étaient applicables et justifiés.
(80)
Les quatre sociétés soumises à l’enquête ont demandé un ajustement au titre de la ristourne de droits, conformément à l’article 2, paragraphe 10, point b), du règlement de base, faisant valoir que les impositions à l’importation étaient prétendument supportées par le produit similaire destiné à la consommation dans le pays exportateur, mais remboursées ou non perçues lorsque le produit était vendu à l’exportation vers l’Union.
(81)
Cette demande a été jugée non fondée car les quatre sociétés n’ont pas été en mesure de prouver que les impositions à l’importation remboursées étaient en rapport avec les exportations du produit concerné vers l’Union.
4.3.4. Marges de dumping
(82)
Conformément à l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la valeur normale moyenne pondérée établie pour chaque type de produit a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré de chaque type de produit correspondant et ce, pour chacune des sociétés.
(83)
Sur cette base, il a été constaté que les marges de dumping de tous les producteurs-exportateurs coréens concernés, exprimées en pourcentage du prix à l’importation CAF frontière de l’Union, avant dédouanement, étaient inférieures au seuil de minimis de 2 % au sens de l’article 9, paragraphe 3, du règlement de base.
(84)
Il y a lieu de noter que les quatre producteurs-exportateurs coréens représentent la totalité des exportations provenant de ce pays, selon les données d’Eurostat sur les importations. Il a donc été provisoirement conclu qu’il n’était pas justifié de prendre des mesures antidumping à l’égard des importations en provenance de Corée.
(85)
Si ces constatations venaient à être confirmées dans la suite de l’enquête, la procédure serait close pour la Corée.
4.4. Taïwan
4.4.1. Valeur normale
(86)
Il a été constaté que la plupart des ventes intérieures des types de produit vendus à l’exportation vers l’Union par les deux sociétés soumises à l’enquête ont été effectuées en quantités représentatives et au cours d’opérations commerciales normales. La valeur normale pour ces types de produit a été fondée sur les prix réels payés ou à payer au cours de la période d’enquête par les clients indépendants sur le marché intérieur taïwanais, conformément à l’article 2, paragraphe 1, du règlement de base.
(87)
Pour les types de produit n’ayant pas été vendus au cours d’opérations commerciales normales, ainsi que pour ceux n’ayant pas été vendus en quantités représentatives sur le marché intérieur, la valeur normale a dû être construite. Les deux sociétés soumises à l’enquête ont réalisé des ventes intérieures de certains types de produit qui n’ont pas été effectuées en quantités représentatives ou au cours d’opérations commerciales normales. Dans leur cas, la valeur normale a été construite sur la base énoncée au considérant 40 ci-dessus.
4.4.2. Prix à l’exportation
(88)
Toutes les ventes du produit concerné réalisées sur le marché de l’Union par les deux producteurs-exportateurs ayant coopéré étaient des ventes directes à des clients indépendants de l’Union. En conséquence, conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, le prix à l’exportation a été établi sur la base des prix réellement payés ou à payer.
4.4.3. Comparaison
(89)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Sur cette base, des ajustements au titre de différences de frais de transport, de fret maritime, d’assurance, de coûts de manutention, de chargement et de coûts accessoires, de coûts d’emballage, de coût du crédit, de commissions, de remises et de rabais ont été accordés à tous les producteurs-exportateurs soumis à l’enquête dans les cas où ils étaient applicables et justifiés.
4.4.4. Marges de dumping
(90)
Conformément à l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la valeur normale moyenne pondérée établie pour chaque type de produit a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré de chaque type de produit correspondant et ce, pour chacune des sociétés.
(91)
Dès lors, les marges de dumping, exprimées en pourcentage du prix à l’importation CAF frontière de l’Union, avant dédouanement, ont été établies comme suit:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis
(92)
Pour ce qui est des importations originaires de Taïwan, il convient de noter que les deux producteurs-exportateurs ayant coopéré susmentionnés représentent la totalité des exportations provenant de ce pays, selon les données d’Eurostat sur les importations. Une marge de dumping à l’échelle nationale a été établie pour Taïwan. Cette marge de dumping à l’échelle nationale s’est révélée inférieure au seuil de minimis de 2 % prévu à l’article 9, paragraphe 3, du règlement de base. Sur cette base, il a été provisoirement conclu qu’il n’était pas justifié d’instituer des mesures antidumping à l’égard des importations en provenance de Taïwan.
(93)
Si ces constatations venaient à être confirmées dans la suite de l’enquête, la procédure serait close pour Taïwan.
5. L’INDUSTRIE DE L’UNION
5.1. Production de l’Union
(94)
Toutes les informations disponibles relatives aux producteurs de l’Union, y compris les informations fournies dans la plainte et les données réunies auprès des producteurs de l’Union avant et après l’ouverture de l’enquête, ont été utilisées pour établir la production totale de l’Union.
(95)
Sur cette base, la production totale de l’Union a été estimée à environ 121 000 tonnes pendant la période d’enquête. Cette quantité comprend la production de tous les producteurs de l’Union qui se sont fait connaître et la production estimée des producteurs qui ne se sont pas manifestés dans le cadre de la procédure (ci-après «les producteurs silencieux»). En l’absence d’autres informations, les données indiquées dans la plainte en ce qui concerne les producteurs silencieux ont été utilisées pour établir la production et la consommation totales de l’Union. Les producteurs silencieux représentaient environ 22 % de la production totale de l’Union pendant la période d’enquête. Aucun producteur connu de l’Union n’était neutre ou opposé à l’ouverture de l’enquête.
(96)
Le volume de production des producteurs de l’Union qui ont soutenu la plainte s’est élevé à 94 000 tonnes pendant la période d’enquête, représentant ainsi environ 78 % de la production totale estimée de l’Union.
5.2. Définition de l’industrie de l’Union
(97)
Comme indiqué au considérant 96 ci-dessus, l’enquête a révélé que les producteurs de l’Union qui ont soutenu la plainte et ont accepté de coopérer dans le cadre de l’enquête représentaient environ 78 % de la production totale de l’Union pendant la période d’enquête. Ces producteurs sont donc réputés constituer l’industrie de l’Union au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base.
6. PRÉJUDICE
6.1. Consommation de l’Union
(98)
La consommation a été établie sur la base des importations totales, selon les données provenant d’Eurostat, et des ventes totales de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union, y compris une estimation des ventes des producteurs silencieux.
(99)
Comme indiqué au considérant 95 ci-dessus, en l’absence d’autres informations relatives à la production et aux ventes de fils de polyesters à haute ténacité des producteurs silencieux pendant la période considérée, ce sont les données figurant dans la plainte en ce qui concerne ces producteurs qui ont été utilisées.
Tableau 1
Consommation de l’Union
2005
2006
2007
2008
PE
Tonnes
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indice
100
106
120
109
93
Sources: Eurostat, données fournies dans la plainte et réponses aux questionnaires.
(100)
Globalement, la consommation de l’Union a reculé de 7 % au cours de la période considérée. Il a été constaté que la consommation a augmenté de 20 % entre 2005 et 2007, avant de diminuer de 22 % entre 2007 et la période d’enquête. La baisse de la consommation en 2008 et pendant la période d’enquête résulte d’une baisse de la demande, notamment au cours du second semestre 2008, en raison de la crise économique.
6.2. Importations dans l’Union en provenance des pays concernés
6.2.1. Évaluation cumulative des effets des importations en provenance des pays concernés
(101)
La Commission a examiné la question de savoir si les importations de fils de polyesters à haute ténacité originaires de la RPC, de Corée et de Taïwan devaient faire l’objet d’une évaluation cumulative, conformément à l’article 3, paragraphe 4, du règlement de base.
(102)
En ce qui concerne les importations en provenance de Taïwan et de Corée, comme indiqué ci-dessus, il a été provisoirement jugé que ni les unes ni les autres n’avaient été effectuées à des prix de dumping pendant la période d’enquête.
(103)
Il a donc été provisoirement conclu que l’effet des importations en provenance de Corée et de Taïwan ne devait pas être cumulé avec celui des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC.
6.2.2. Importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC
(104)
Il y a lieu de noter que, selon les constatations, un producteur-exportateur chinois inclus dans l’échantillon n’a pas pratiqué de dumping sur le marché de l’Union. Ses exportations doivent donc être exclues de l’analyse de l’évolution des importations faisant l’objet de dumping en provenance de la RPC sur le marché de l’Union.
(105)
Toutefois, pour éviter la divulgation de données sensibles sur le producteur en question, il a été jugé approprié, pour des raisons de confidentialité, de ne pas exclure les données de l’exportateur qui s’est révélé ne pas pratiquer de dumping sur le marché de l’Union des données librement accessibles présentées ci-après, telles que celles d’Eurostat.
(106)
Le premier tableau ci-dessous comprend donc toutes les importations de fils de polyesters à haute ténacité originaires de la RPC; le second contient des données indexées concernant les exportations qui ont fait l’objet d’un dumping sur le marché de l’Union pendant la période considérée.
Tableau 2a
Importations totales en provenance de la RPC
2005
2006
2007
2008
PE
Volume (en tonnes)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indice
100
147
261
317
301
Part de marché
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indice
100
139
217
291
323
Prix (en EUR/tonne)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indice
100
87
81
84
83
Source: Eurostat.
(107)
Le volume des importations totales en provenance de la RPC a considérablement augmenté et a été multiplié par trois pendant la période considérée, alors que les prix moyens à l’importation ont diminué de 17 % pendant la même période. La part de marché de ces importations a donc nettement progressé, passant de 7,3 % en 2005 à 23,6 % pendant la période d’enquête. L’enquête a montré que, même entre 2007 et la période d’enquête, lorsque la consommation a baissé de 22 %, le volume des importations en provenance de la RPC a augmenté de 15 %, ce qui a entraîné une augmentation de 7,7 points de pourcentage de leur part de marché.
6.2.2.1. Volume, prix et part de marché des importations faisant l’objet d’un dumping
Tableau 2b
Importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC
2005
2006
2007
2008
PE
Importations (en tonnes)
Indice
100
240
582
728
714
Part de marché
Indice
100
227
485
667
768
Prix (en EUR/tonne)
Indice
100
67
61
63
61
Source: Eurostat et réponses au questionnaire.
(108)
Le volume des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC a considérablement augmenté pendant la période considérée, ce qui a multiplié leur part de marché par plus de septembre L’enquête a en outre révélé que, malgré la baisse de la consommation entre 2007 et la période d’enquête, la part de marché des importations faisant l’objet d’un dumping a considérablement augmenté pendant la période d’enquête.
(109)
Les prix moyens pratiqués dans le cadre des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC ont diminué de 39 % pendant la période considérée et ont été inférieurs aux prix pratiqués par l’industrie de l’Union pendant la période d’enquête, comme expliqué ci-dessous au considérant 112.
6.2.2.2. Sous-cotation des prix
(110)
Aux fins de l’analyse de la sous-cotation des prix, les prix de vente moyens pondérés, par type de produit, facturés par l’industrie de l’Union à ses clients indépendants sur le marché de l’Union, ajustés au niveau départ usine, ont été comparés aux prix moyens pondérés correspondants des importations en provenance de la RPC, facturés au premier client indépendant sur le marché de l’Union, établis sur une base CAF et dûment ajustés pour tenir compte des droits existants et des coûts encourus après l’importation.
(111)
Le degré de coopération des exportateurs chinois était élevé et représentait 69 % du volume total des exportations en provenance de la RPC et à destination de l’Union pendant la période d’enquête. Étant donné qu’un producteur-exportateur chinois n’a pas pratiqué de dumping sur le marché de l’Union, les importations provenant de ce producteur-exportateur n’ont pas été prises en compte aux fins de l’analyse de la sous-cotation des prix.
(112)
La comparaison a montré que, pendant la période d’enquête, le produit concerné faisant l’objet d’un dumping et originaire de la RPC a été vendu dans l’Union à un prix inférieur de 24,2 % à celui de l’industrie de l’Union.
6.3. Situation économique de l’industrie de l’Union
6.3.1. Remarques préliminaires
(113)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l’examen de l’incidence des importations faisant l’objet d’un dumping sur l’industrie de l’Union a comporté une évaluation de l’ensemble des indicateurs économiques afin d’apprécier la situation de cette industrie entre 2005 et la fin de la période d’enquête.
6.3.2. Production, capacités de production et utilisation des capacités
Tableau 3
2005
2006
2007
2008
PE
Production (tonnes)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indice
100
100
99
86
64
Capacité (en tonnes)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indice
100
100
100
97
90
Taux d’utilisation des capacités
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indice
100
100
100
88
72
Source: réponses au questionnaire.
(114)
Comme le montre le tableau ci-dessus, la production de l’industrie de l’Union a baissé de 36 % pendant la période considérée. Il y a lieu de noter que, malgré une augmentation de la consommation de l’Union de 20 % entre 2005 et 2007, la production de l’industrie de l’Union est demeurée stable au cours de cette période alors qu’elle a considérablement ralenti entre 2007 et la période d’enquête, parallèlement à la chute de la consommation dans l’Union.
(115)
L’industrie de l’Union a réduit ses capacités de production à environ 144 000 tonnes pendant la période d’enquête. Toutefois, compte tenu de la stagnation des ventes et de la diminution des volumes de production, l’utilisation des capacités disponibles a baissé, passant de 91 % en 2005 à 65 % durant la période d’enquête. La baisse a surtout eu lieu entre 2007 et la période d’enquête.
6.3.3. Volume des ventes et part de marché
(116)
Les chiffres de vente figurant dans le tableau ci-dessous correspondent au volume vendu au premier client indépendant sur le marché de l’Union.
Tableau 4
2005
2006
2007
2008
PE
Volume des ventes (en tonnes)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indice
100
101
104
88
71
Part de marché
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indice
100
95
87
81
77
Source: réponses au questionnaire.
(117)
Alors que la consommation de l’Union a augmenté de 20 % entre 2005 et 2007, le volume de produit concerné vendu par l’industrie de l’Union à des clients indépendants sur le marché de l’Union n’a augmenté que de 4 %, ce qui veut dire que l’industrie de l’Union n’a pas pu bénéficier de l’augmentation de la consommation pendant cette période. Qui plus est, pendant le reste de la période considérée, le volume des ventes de l’industrie de l’Union a baissé encore plus que la consommation de l’Union (respectivement - 31 % et - 22 %). En conséquence, le volume des ventes réalisées par l’industrie de l’Union a diminué de manière substantielle et continue et la part de marché a reculé de 11,9 points de pourcentage pendant la période considérée.
6.3.4. Prix unitaires moyens de l’industrie de l’Union
(118)
Les prix de vente moyens au niveau départ usine facturés par l’industrie de l’Union à des clients indépendants sur le marché de l’Union ont baissé de 9 % au cours de la période considérée. La diminution la plus importante a été enregistrée entre 2007 et la période d’enquête, coïncidant ainsi avec la progression soudaine des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC. Malgré l’augmentation du prix des matières premières, l’industrie de l’Union a donc été contrainte de baisser ses prix de vente, notamment pendant la période d’enquête.
Tableau 5
2005
2006
2007
2008
PE
Prix moyen (en EUR/tonne)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indice
100
100
99
97
91
Source: réponses au questionnaire.
(119)
En effet, il a été constaté que le coût de production moyen de l’industrie de l’Union a augmenté de 6 % entre 2005 et la période d’enquête, principalement en raison de l’augmentation du prix des granulés de PET, qui sont la matière première principale utilisée dans la production des fils de polyesters à haute ténacité. Le prix moyen des granulés de PET a augmenté de 12 % entre 2005 et 2008 avant de revenir au même niveau qu’en 2005. Cependant, au cours de la même période, l’industrie de l’Union a été contrainte de maintenir les prix de vente à un niveau bas afin de concurrencer les importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping. Les prix de vente de l’industrie de l’Union étaient donc largement inférieurs à ses coûts pendant la période d’enquête.
6.3.5. Stocks
(120)
Les stocks représentaient environ 15 % du volume de production pendant la période d’enquête. L’industrie de l’Union a réduit le niveau de ses stocks de 9 % pendant la période considérée, notamment entre 2007 et la période d’enquête. Cependant, cette diminution des stocks doit être considérée à la lumière de la baisse du niveau d’activité dû à la réduction de la taille de l’industrie de l’Union.
Tableau 6
2005
2006
2007
2008
PE
Stocks (en tonnes)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indice
100
112
116
112
91
Source: réponses au questionnaire.
6.3.6. Emploi, salaires et productivité
Tableau 7
2005
2006
2007
2008
PE
Emploi - équivalent temps plein (ETP)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indice
100
99
96
87
77
Coût de la main-d’œuvre (en EUR/ETP)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indice
100
102
102
118
106
Productivité (en unités/ETP)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indice
100
101
102
99
84
Source: réponses au questionnaire.
(121)
La réduction des activités de l’industrie de l’Union a entraîné une réduction considérable (- 23 %) du nombre de salariés pendant la période considérée. La baisse de productivité doit être examinée à la lumière de la nature générale de la diminution des activités: la réduction du nombre des salariés ne survient que quelque temps après le recul de la production. Les coûts de main-d’œuvre ont, quant à eux, légèrement augmenté (+ 6 %) pendant la période considérée.
6.3.7. Rentabilité, flux de liquidités, investissements, rendement des investissements et aptitude à mobiliser les capitaux
Tableau 8
2005
2006
2007
2008
PE
Rentabilité
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indice
100
-22
-37
- 378
- 438
Flux de liquidités (en milliers d’EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indice
100
-9
5
- 120
- 141
Investissements (en milliers d’EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indice
100
49
123
19
11
Rendement des investissements
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indice
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Source: réponses au questionnaire.
(122)
La rentabilité de l’industrie de l’Union a été déterminée en exprimant le bénéfice net avant impôt tiré des ventes du produit similaire en pourcentage du chiffre d’affaires de ces ventes. La rentabilité de l’industrie de l’Union a chuté de manière spectaculaire pendant la période considérée, passant d’un bénéfice de 3 % en 2005 à une perte de 13,3 % pendant la période d’enquête. La consommation de l’Union a eu tendance à augmenter entre 2005 et 2007, mais les importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC ont empêché l’industrie de l’Union de tirer parti de cette évolution favorable.
(123)
L’évolution des flux de liquidités, qui représentent la capacité de l’industrie à autofinancer ses activités, reflète dans une large mesure l’évolution de la rentabilité. En conséquence, les flux de liquidité affichent une baisse importante pendant la période considérée. Il en va de même pour le rendement des investissements, qui a également connu une évolution négative coïncidant avec les résultats négatifs obtenus par l’industrie de l’Union pendant la période considérée.
(124)
Dans ces conditions, la capacité de l’industrie de l’Union à investir s’est trouvée limitée en raison de la forte dégradation des flux de liquidités pendant la période considérée. En conséquence, les investissements ont chuté de 89 % pendant la période considérée.
6.3.8. Croissance
(125)
Bien que la consommation de l’Union ait augmenté de 20 % entre 2005 et 2007, l’industrie de l’Union n’a réussi à accroître son volume de ventes sur le marché de l’Union que de 4 % et n’a donc pas pu profiter de cette hausse de la consommation. L’analyse de l’évolution de la situation pendant la période considérée montre, quant à elle, que la baisse des volumes de ventes de l’industrie de l’Union (-29 %) était beaucoup plus prononcée que la baisse de la consommation de l’Union (- 7 %). En conséquence, la part de marché de l’industrie de l’Union a également considérablement reculé (de 12 points de pourcentage) pendant la même période.
6.3.9. Ampleur de la marge de dumping réelle
(126)
Les marges de dumping pour la RPC, indiquées ci-dessus dans la partie relative au dumping, se situent au-dessus du niveau de minimis. Compte tenu des volumes et des prix des importations faisant l’objet d’un dumping, l’incidence des marges de dumping réelles ne peut pas être considérée comme négligeable.
6.4. Conclusion sur le préjudice
(127)
L’enquête a montré que la plupart des indicateurs de préjudice, tels que la production (- 36 %), l’utilisation des capacités (- 28 %), le volume des ventes à des clients indépendants sur le marché de l’Union (- 29 %), la part de marché (- 12 points de pourcentage) et la productivité (- 16 %), se sont dégradés pendant la période considérée. En outre, les indicateurs de préjudice liés aux résultats financiers de l’industrie de l’Union, tels que les flux de liquidités (- 241 %) et la rentabilité (- 16,3 points de pourcentage), se sont sérieusement détériorés. Cela signifie que l’aptitude de l’Union à mobiliser les capitaux a également été ébranlée, en particulier pendant la période d’enquête.
(128)
Il a été constaté que les pertes principales se sont produites entre 2008 et la période d’enquête lorsque, malgré une baisse importante de la consommation de l’Union, le marché de l’Union enregistrait toujours des volumes élevés d’importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC dont les prix étaient inférieurs de plus de 24 % aux prix de l’industrie de l’Union pendant la période d’enquête.
(129)
L’enquête a aussi révélé que le coût de production de l’industrie de l’Union a atteint son niveau le plus haut en 2008, essentiellement en raison de la flambée des prix de la matière première principale. Pendant la période d’enquête, l’industrie de l’Union a réussi à maintenir et à contrôler son coût de production grâce à des efforts de rationalisation et à la baisse des prix du PET observée surtout pendant la seconde moitié de la période d’enquête. Cependant, en raison de l’importante sous-cotation des prix pratiquée par les exportateurs chinois pendant la période d’enquête, l’industrie de l’Union n’a pas été en mesure d’augmenter ses prix de vente suffisamment pour couvrir ses coûts, ce qui a entraîné une nette dégradation de sa situation financière pendant la période d’enquête.
(130)
À la lumière de ce qui précède, il a été conclu que l’industrie de l’Union avait subi un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
7. LIEN DE CAUSALITÉ
7.1. Introduction
(131)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été examiné si les importations en dumping du produit concerné en provenance de la RPC avaient causé à l’industrie de l’Union un préjudice pouvant être considéré comme important. Les facteurs connus autres que les importations faisant l’objet d’un dumping qui auraient pu, au même moment, causer un préjudice à l’industrie de l’Union ont, eux aussi, été examinés, de manière à ce que le préjudice éventuellement causé par ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations en question.
7.2. Effets des importations faisant l’objet d’un dumping
(132)
L’enquête a montré que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC sont montées en flèche pendant la période considérée: leur part sur le marché de l’Union a été multipliée par plus de sept entre 2005 et la période d’enquête. Il a également été constaté qu’entre 2008 et la période d’enquête, au moment où la consommation de l’Union a diminué d’environ 15 %, le volume des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC est resté élevé et la part de marché de ces importations a même augmenté de 15 %.
(133)
Pendant la période considérée, l’industrie de l’Union a été confrontée à un recul important de son volume de ventes (- 29 %) et a ainsi vu diminuer sa part de marché, qui est passée de 51,1 % à 39,2 %, ce qui représente une baisse de près de 12 points de pourcentage. Entre 2008 et la période d’enquête, la part de marché de l’industrie de l’Union a diminué de deux points de pourcentage alors que celle des importations chinoises faisant l’objet d’un dumping a augmenté et ce, malgré la baisse de la demande sur le marché de l’Union.
(134)
Les prix des importations faisant l’objet d’un dumping ont, quant à eux, baissé de 39 % pendant la période considérée et étaient nettement inférieurs aux prix pratiqués par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union. L’industrie de l’Union n’a donc pas pu augmenter ses prix de manière à compenser la hausse des prix des matières premières. En conséquence, comme expliqué au considérant 122 ci-dessus, la rentabilité des ventes de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union a diminué, passant d’un bénéfice de 3 % en 2005 à une perte de 13,3 % pendant la période d’enquête.
(135)
L’enquête a aussi montré que l’augmentation du volume des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC a globalement plombé le marché en faisant baisser les prix.
(136)
Il est donc considéré que la pression continue exercée sur le marché de l’Union par les importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC n’a pas permis à l’industrie de l’Union d’adapter ses prix de vente à la hausse du coût des matières premières, surtout en 2008, lorsque les prix du PET ont atteint des sommets. C’est ce qui a expliqué la diminution de la part de marché et de la rentabilité de l’industrie de l’Union.
(137)
Au vu de ce qui précède, il a été provisoirement conclu que la poussée des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC a eu une incidence extrêmement négative sur la situation économique de l’industrie de l’Union.
7.3. Effets d’autres facteurs
7.3.1. Évolution de la demande sur le marché de l’Union
(138)
Comme indiqué au considérant 100 ci-dessus, la consommation de fils de polyesters à haute ténacité dans l’Union a tout d’abord augmenté entre 2005 et 2007, avant de diminuer en 2008 et pendant la période d’enquête. Pendant la période considérée, l’industrie de l’Union a perdu une grande partie de sa part de marché. Bien qu’on ne puisse exclure que cette évolution négative de la consommation de l’Union entre 2008 et la période d’enquête ait pu plomber la situation de l’industrie de l’Union, il y a lieu de noter que les exportateurs chinois ont réussi à augmenter leur part de marché dans le même temps. Il est donc considéré que la dégradation de la situation économique de l’industrie de l’Union ne peut s’expliquer par la baisse de la demande, mais qu’elle est principalement due à la poussée des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC et à la sous-cotation pratiquée par les exportateurs chinois.
7.3.2. Prix des matières premières
(139)
Les prix des matières premières, notamment les granulés de PET, ont nettement augmenté entre 2005 et 2008, puis ont diminué pendant la seconde moitié de la période d’enquête avant de revenir au même niveau qu’en 2005 à la fin de la période d’enquête.
(140)
L’enquête a confirmé que le coût de production supporté par l’industrie de l’Union pour produire des fils de polyesters à haute ténacité a suivi l’évolution des prix des matières premières et a globalement augmenté de 6 % pendant la période considérée. Cela dit, sur un marché régi par de véritables règles commerciales, c’est-à-dire en l’absence d’un dumping préjudiciable, on peut s’attendre à ce que les prix soient régulièrement adaptés pour refléter l’évolution des différents éléments du coût de production. Or, cela n’a pas été le cas en l’espèce. En effet, l’industrie de l’Union a été contrainte de pratiquer des prix de vente bas pour concurrencer les importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC, ce qui a considérablement réduit sa rentabilité. Il a donc été provisoirement conclu que la sous-cotation pratiquée par les exportateurs chinois a fait baisser les prix sur le marché de l’Union et a empêché l’industrie de l’Union d’augmenter ses prix de vente de manière à couvrir ses coûts.
7.3.3. Production captive de l’industrie de l’Union
(141)
L’enquête a révélé que seul un producteur de l’Union ayant coopéré dans le cadre de l’enquête était verticalement intégré et que la production captive était utilisée dans le cadre de la transformation ultérieure en produits à valeur ajoutée dans l’industrie en aval. L’enquête n’a mis en évidence aucun problème de production lié à ces produits en aval. En effet, l’utilisation captive est restée stable pendant la période considérée et a représenté environ 7 % du volume de production.
(142)
Sur cette base, il a été jugé que la production captive de l’industrie de l’Union ne contribuait pas à la dégradation de sa situation financière, notamment pendant la période d’enquête.
7.3.4. Résultats de l’industrie de l’Union à l’exportation
(143)
Bien que l’analyse du préjudice et du lien de causalité ait été axée sur la situation de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union, les résultats obtenus par l’industrie de l’Union à l’exportation ont été examinés afin de déterminer s’ils pouvaient constituer un autre facteur susceptible d’expliquer le préjudice observé. Il ressort de l’analyse que les ventes à l’exportation réalisées par l’industrie de l’Union et destinées à des parties non liées sont restées modestes (environ 3 %) pendant la période considérée. La diminution du volume des ventes à l’exportation, qui est passé d’environ 18 000 tonnes en 2005 à environ 7 000 tonnes au cours de la période d’enquête, peut s’expliquer par le ralentissement de la production au cours de la même période. Cependant, le prix à l’exportation était plus élevé que le prix facturé par l’industrie de l’Union à ses clients sur le marché de l’Union. Il a donc été considéré que la diminution du volume des exportations ne pouvait expliquer le niveau de préjudice subi par l’industrie de l’Union et notamment la chute importante de la rentabilité au cours de la période d’enquête.
7.3.5. Importations en provenance d’autres pays tiers
(144)
Les volumes d’importation en provenance d’autres pays tiers et les prix y afférents ont évolué de la manière suivante entre 2005 et la période d’enquête:
Tableau 9
Autres pays tiers
2005
2006
2007
2008
PE
Importations (en tonnes)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indice
100
101
97
72
55
Part de marché
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indice
100
96
81
66
59
Prix (en EUR/tonne)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indice
100
102
98
99
98
Source: Eurostat.
(145)
Les principaux autres pays tiers exportant des fils de polyesters à haute ténacité vers l’Union sont la Suisse, le Belarus, le Japon et la Thaïlande. Comme l’indique le tableau ci-dessus, le volume cumulé des importations en provenance de ces pays était plutôt faible par rapport à la consommation de l’Union et a diminué de 45 % pendant la période considérée. Les prix moyens à l’importation sont restés stables et relativement élevés pendant la période d’enquête.
(146)
Sur la base de ce qui précède, il a été provisoirement conclu que les importations en provenance de ces pays tiers n’avaient pas contribué au préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
7.3.6. Importations en provenance de Corée et de Taïwan
(147)
En ce qui concerne les importations en provenance de Taïwan et de Corée, comme indiqué ci-dessus, il a été provisoirement jugé que ni les unes ni les autres n’avaient été effectuées à des prix de dumping pendant la période d’enquête. Ces importations figurent aux tableaux 10 et 11 ci-après.
Tableau 10
Importations totales en provenance de Corée
2005
2006
2007
2008
PE
Volume (en tonnes)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indice
100
118
157
142
140
Part de marché
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indice
100
112
131
130
151
Prix (en EUR/tonne)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indice
100
93
91
91
85
Source: Eurostat.
(148)
Comme le montre le tableau ci-dessus, le volume des importations en provenance de Corée a dans l’ensemble évolué au même rythme que la consommation pendant la période considérée. Le volume des importations a augmenté, passant de 17 542 tonnes en 2005 à 24 580 pendant la période d’enquête. Cela a conduit à une augmentation de leur part de marché, qui est passée de 7,9 % en 2005 à 11,9 % au cours de la période d’enquête. Il convient toutefois de noter que le volume des importations a considérablement baissé entre 2007 et la fin de la période d’enquête.
(149)
Il faut également signaler que, bien que les prix moyens des importations en provenance de Corée aient baissé de 15 % pendant la période considérée, ils sont restés supérieurs aux prix moyens des importations en provenance de la RPC au cours de la même période.
Tableau 11
Importations totales en provenance de Taïwan
2005
2006
2007
2008
PE
Volume (en tonnes)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indice
100
106
140
150
111
Part de marché
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indice
100
100
117
138
119
Prix (en EUR/tonne)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indice
100
88
82
85
86
Source: Eurostat.
(150)
Les importations en provenance de Taïwan ont augmenté de 11 %, passant de 7 343 tonnes en 2005 à 8 163 tonnes pendant la période d’enquête. Parallèlement, leur part de marché s’est légèrement accrue, passant de 3,3 % en 2005 à 4 % durant la période d’enquête. Comme dans le cas des importations en provenance de Corée, le volume des importations en provenance de Taïwan a considérablement diminué entre 2007 et la fin de la période d’enquête.
(151)
Les prix moyens des importations en provenance de Taïwan ont chuté de 14 % pendant la période considérée mais sont restés largement supérieurs aux prix des importations en provenance de la RPC pendant la même période.
(152)
Sur la base de ce qui précède, on ne peut exclure que les importations en provenance de Corée et de Taïwan aient contribué dans une certaine mesure au préjudice subi par l’industrie de l’Union. Cependant, le niveau du volume des importations et des prix à l’importation au cours de la période d’enquête ne semble pas de nature à briser le lien de causalité établi entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
7.3.7. Autres producteurs de l’Union
(153)
L’analyse des données relatives au marché de l’Union suggère que les autres producteurs de l’Union n’ont acquis aucune part de marché pendant la période considérée. L’enquête n’a pas révélé de problème particulier lié à la concurrence entre les producteurs de l’Union ou d’effets de distorsion des échanges susceptibles d’expliquer le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
(154)
Sur la base de ce qui précède, il a été provisoirement conclu que les producteurs non inclus dans la définition de l’industrie de l’Union n’avaient pas contribué au préjudice subi par l’industrie de l’Union.
7.4. Conclusion relative au lien de causalité
(155)
L’analyse ci-dessus a démontré l’existence d’une augmentation importante du volume et de la part de marché des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC au cours de la période considérée. En outre, il a été constaté que ces importations avaient été réalisées à des prix de dumping inférieurs aux prix facturés par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union pour des types de produit similaires.
(156)
Cette augmentation du volume et de la part de marché des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC a coïncidé avec une augmentation globale de la demande dans l’Union entre 2005 et 2007, mais aussi avec l’évolution négative de la part de marché de l’industrie de l’Union au cours de la même période. De plus, entre 2007 et la période d’enquête, lorsque la demande sur le marché de l’Union a diminué, les exportateurs chinois ont réussi à accroître leur part de marché. En même temps, la part de marché de l’industrie de l’Union et les principaux indicateurs de sa situation économique ont connu une nouvelle évolution négative. En effet, pendant la période considérée, la poussée des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC, dont les prix étaient systématiquement inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union, a fait chuter la rentabilité de l’industrie de l’Union de plus de 16 points de pourcentage et s’est soldée par de lourdes pertes pendant la période d’enquête.
(157)
L’examen des autres facteurs connus qui auraient pu causer un préjudice à l’industrie de l’Union a révélé que ces facteurs ne semblent pas de nature à briser le lien de causalité établi entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(158)
Sur la base de l’analyse présentée ci-dessus, qui a clairement distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie de l’Union des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il a été provisoirement conclu que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC ont causé un préjudice important à l’industrie de l’Union au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
8. INTÉRÊT DE L’UNION
8.1. Remarque préliminaire
(159)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, il a été examiné si, malgré les conclusions provisoires concernant l’existence d’un dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’est pas dans l’intérêt de l’Union d’adopter en l’espèce des mesures antidumping provisoires. L’analyse de l’intérêt de l’Union s’est fondée sur une évaluation des divers intérêts en jeu, y compris ceux de l’industrie de l’Union, des importateurs et des utilisateurs du produit concerné.
8.2. L’industrie de l’Union
(160)
L’industrie de l’Union se compose de quatre producteurs qui sont établis dans différents États membres de l’Union et emploient directement plus de 1 300 personnes en rapport avec le produit concerné.
(161)
L’industrie de l’Union a subi un important préjudice causé par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC. Il convient de rappeler que tous les indicateurs de préjudice ont évolué de manière négative pendant la période considérée. En particulier, les indicateurs de préjudice liés aux résultats financiers de l’industrie de l’Union, tels que les flux de liquidités, le rendement des investissements et la rentabilité, se sont sérieusement détériorés. En l’absence de mesures, la situation économique de l’industrie de l’Union risque très probablement de continuer à se dégrader.
(162)
L’institution de droits antidumping provisoires devrait rétablir de véritables conditions commerciales sur le marché de l’Union et permettre à l’industrie de l’Union d’aligner le prix des fils de polyesters à haute ténacité de manière à refléter les coûts des différentes composantes et les conditions du marché. L’institution de mesures provisoires devrait permettre à l’industrie de l’Union de récupérer au moins une partie de la part de marché perdue pendant la période considérée, ce qui aura un impact positif sur sa situation économique et sa rentabilité.
(163)
Il a donc été conclu que l’institution de mesures antidumping provisoires sur les importations de fils de polyesters à haute ténacité originaires de la RPC serait dans l’intérêt de l’industrie de l’Union.
8.3. Les importateurs
(164)
Des questionnaires ont été envoyés à dix importateurs de l’Union. Seuls deux d’entre eux, établis en Allemagne et en Espagne et représentant respectivement 15,4 % et 0,2 % des importations totales en provenance de la RPC, ont coopéré dans le cadre de l’enquête. L’enquête a démontré que les importations effectuées par le premier importateur provenaient exclusivement de la RPC et que presque tout son chiffre d’affaires était lié au produit concerné. Dans le pire cas de figure, l’institution d’un droit antidumping de 9 % ferait nettement baisser la rentabilité de cette société et pourrait la rendre déficitaire. Il est toutefois considéré que sa position de force sur le marché auprès de certains grands utilisateurs lui permettrait de répercuter au moins une partie de cette augmentation des coûts sur ses clients. De plus, elle pourrait se tourner vers d’autres sources d’approvisionnement, du moins sur le long terme. Dans le cas du second importateur, le produit concerné ne représente qu’une part limitée de son activité totale (entre 0 et 5 %) et les éventuels impacts négatifs des mesures proposées seraient donc vraisemblablement négligeables.
(165)
Sur la base des informations disponibles, il a été conclu que, bien que l’institution de mesures antidumping provisoires aurait une incidence négative pour l’un des importateurs susmentionnés, ce dernier devrait être en mesure de répercuter au moins une partie de cette augmentation des coûts sur ses clients et/ou de se tourner vers d’autres sources d’approvisionnement. Globalement, l’institution de mesures provisoires ne devrait donc pas avoir d’incidence négative majeure pour les importateurs.
8.4. Les utilisateurs
(166)
Les utilisateurs de fils de polyesters à haute ténacité se sont montrés très intéressés en l’espèce. Sur les 68 utilisateurs contactés, 33 ont coopéré à l’enquête. Ces utilisateurs ayant coopéré représentaient 25 % des importations totales en provenance de la RPC. Ces sociétés sont établies un peu partout dans l’Union et sont présentes dans différents secteurs industriels, tels que celui des pneumatiques et des applications automobiles ou celui des cordes et des applications industrielles.
(167)
Par souci de clarté et compte tenu du fait que l’institution de mesures provisoires aurait une incidence différente selon les utilisateurs et en fonction de leur secteur d’activité, l’analyse de l’impact des mesures sur les utilisateurs a été réalisée en regroupant ces derniers dans des secteurs industriels distincts, comme précisé ci-après.
(168)
En ce qui concerne les utilisateurs du secteur des pneumatiques, quatre fabricants de pneumatiques ont répondu au questionnaire. Selon les données fournies par ces derniers, la part des fils de polyesters à haute ténacité dans le coût de production d’un pneumatique est relativement faible (en moyenne moins de 1 %) et le bénéfice moyen lié à l’activité de fabrication de pneumatiques est d’environ 2 %. Selon les résultats de l’enquête, aucun des utilisateurs ayant coopéré n’importe le produit concerné de la RPC. Par conséquent, si des droits antidumping provisoires étaient institués, il est considéré que ces utilisateurs ne seraient pas touchés par des mesures applicables aux importations en provenance de la RPC. De plus, dans l’éventualité où des utilisateurs de ce secteur effectueraient des importations en provenance de la RPC, il existe plusieurs autres sources d’approvisionnement.
(169)
En ce qui concerne les utilisateurs du secteur automobile (essentiellement la production de ceintures de sécurité et d’airbags), six ont répondu au questionnaire. Ces six sociétés représentaient 5 % des importations totales de fils de polyesters à haute ténacité en provenance de la RPC au cours de la période d’enquête. Dans l’ensemble, il a été constaté que la proportion moyenne de produits dont la fabrication nécessite le recours aux fils de polyesters à haute ténacité représentait moins de 4 % du chiffre d’affaires total de ces sociétés et que le bénéfice moyen généré par cette activité était d’environ 3 %. En outre, il a été constaté que les six sociétés avaient acheté des fils de polyesters à haute ténacité essentiellement aux producteurs de l’Union et que seuls 11 % de leurs acquisitions provenaient de la RPC. En conséquence, il est peu probable que l’institution de mesures provisoires sur les importations en provenance de la RPC ait une incidence grave sur l’ensemble du secteur automobile, étant donné que ces sociétés sont jugées rentables et que la RPC n’est pas leur source d’approvisionnement principale.
(170)
En ce qui concerne les fabricants de cordes, trois d’entre eux ont répondu au questionnaire, ce qui représente moins de 1 % des importations totales en provenance de la RPC au cours de la période d’enquête. La part d’activité impliquant l’utilisation de fils de polyesters à haute ténacité représentait environ 18 % de leur activité totale et la marge bénéficiaire moyenne réalisée dans cette activité était d’environ 8 % au cours de la période d’enquête. Il a donc été considéré que l’institution de droits antidumping provisoires sur les importations en provenance de la RPC n’entraînerait vraisemblablement qu’une légère baisse de leur marge bénéficiaire. L’enquête a également montré que la majorité des importations (66 %) provenaient de la RPC pendant la période d’enquête, alors que 20 % d’entre elles provenaient de Corée. Dans l’éventualité où des mesures seraient instituées, ce secteur n’est donc pas susceptible d’être sérieusement touché dans la mesure où l’incidence sur la marge bénéficiaire sera limitée et où il existe d’autres sources d’approvisionnement.
(171)
Certains fabricants de cordes ont affirmé qu’étant donné que les fils de polyesters à haute ténacité sont essentiellement utilisés dans d’autres secteurs, tels que le secteur industriel et l’industrie automobile, l’institution de mesures antidumping entraînerait une pénurie des types de fils de polyesters à haute ténacité utilisés par les fabricants de cordes car, selon les allégations, les producteurs de l’Union se concentreraient sur les grands marchés et n’approvisionneraient les autres secteurs que s’ils disposent de capacités inutilisées. Il convient toutefois de noter qu’il existe d’autres sources d’approvisionnement disponibles, parmi lesquelles figurent l’industrie de l’Union, la Corée et Taïwan ainsi que d’autres pays tiers ne faisant pas l’objet de mesures. Cet argument a donc été rejeté.
(172)
En ce qui concerne les utilisateurs présents dans le secteur des applications industrielles, telles que les toitures, les courroies, les lanières et les textiles industriels, la Commission a reçu en tout 19 réponses au questionnaire. Ces utilisateurs représentaient 19 % des importations totales en provenance de la RPC pendant la période d’enquête. D’après les informations disponibles sur ce secteur, la part d’activité impliquant l’utilisation de fils de polyesters à haute ténacité représente 64 % de l’activité totale et la marge bénéficiaire moyenne réalisée dans cette activité était d’environ 13 %. Selon toute vraisemblance, l’institution de droits antidumping ne fera que légèrement baisser la marge bénéficiaire moyenne réalisée dans ce secteur. L’enquête a également montré que ces utilisateurs achetaient essentiellement à des producteurs de l’Union et de la RPC. Par conséquent, l’institution de mesures sur les importations en provenance de la RPC ne devrait pas avoir une incidence négative importante sur ce secteur, compte tenu de leur incidence limitée sur la marge bénéficiaire et de l’existence d’autres sources d’approvisionnement.
(173)
Certains utilisateurs ont affirmé que l’institution de mesures antidumping aurait une incidence négative sur leur activité à deux égards: non seulement il n’y aurait pas d’autres sources d’approvisionnement disponibles, mais en plus, les pays concernés cesseraient d’exporter le produit concerné et se mettraient à exporter des produits destinés au marché en aval.
(174)
Concernant l’affirmation selon laquelle il n’y aurait pas d’autres sources d’approvisionnement disponibles, il y a tout d’abord lieu de souligner qu’aucune mesure provisoire ne sera instituée à l’encontre des importations en provenance de Corée et de Taïwan. De plus, comme mentionné au considérant 171, il existe d’autres sources d’approvisionnement dans d’autres pays tiers qui ne font pas l’objet de mesures. Ensuite, en ce qui concerne l’approvisionnement assuré par l’industrie de l’Union, il est vrai que l’enquête a mis en évidence certaines déficiences dans l’approvisionnement de certains utilisateurs par certains producteurs de l’Union. Toutefois, l’analyse n’a pas prouvé qu’il s’agissait de déficiences récurrentes. Sur la base de ce qui précède, et surtout en raison de l’existence d’autres sources d’approvisionnement, cet argument a été rejeté.
(175)
En ce qui concerne l’affirmation selon laquelle les producteurs de fils de polyesters à haute ténacité des pays concernés réorienteraient leurs exportations vers le marché en aval, il y a lieu de souligner qu’aucune mesure provisoire ne sera instituée à l’encontre des importations en provenance de Corée et de Taïwan. Par conséquent, même si les exportateurs chinois réorientent une partie de leurs exportations vers le marché en aval, il est considéré que les utilisateurs de fils de polyesters à haute ténacité pourront rester compétitifs étant donné qu’ils auront toujours la possibilité de se procurer ces fils auprès d’autres fournisseurs non concernés par les mesures. Cet argument a donc été rejeté.
(176)
Compte tenu de ce qui précède, même si les mesures instituées sur les importations en provenance de la RPC risquent d’avoir un impact négatif pour certains utilisateurs, leur incidence globale sur les utilisateurs des différents secteurs industriels semble limitée. Il a donc été provisoirement conclu que, sur la base des informations disponibles, les mesures antidumping instituées à l’encontre des importations de fils de polyesters à haute ténacité originaires de la RPC n’auront vraisemblablement pas de conséquences négatives pour les utilisateurs du produit concerné.
8.5. Conclusion concernant l’intérêt de l’Union
(177)
Au vu de ce qui précède, et sur la base des informations disponibles concernant l’intérêt de l’Union, il a été provisoirement conclu qu’aucune raison impérieuse ne s’opposait à l’institution de mesures provisoires à l’encontre des importations de fils de polyesters à haute ténacité originaires de la RPC.
9. NON-INSTITUTION DE DROITS
(178)
Étant donné que les marges moyennes pondérées de dumping à l’échelle nationale ont été jugées de minimis dans le cas des importations en provenance de Corée et de Taïwan, il n’est institué aucun droit antidumping provisoire sur les importations en provenance de ces pays.
10. PROPOSITION DE MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
10.1. Niveau d’élimination du préjudice
(179)
Compte tenu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de l’Union, des mesures antidumping provisoires sont jugées nécessaires pour mettre un terme au préjudice causé à l’industrie de l’Union par les importations faisant l’objet d’un dumping.
(180)
Pour déterminer le niveau de ces mesures, il a été tenu compte des marges de dumping établies et du montant de droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(181)
Lors du calcul du montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que toute mesure devrait permettre à l’industrie de l’Union de couvrir ses coûts de production et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’une industrie de ce type pourrait raisonnablement escompter dans ce secteur dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping, sur la vente du produit similaire dans l’Union. Il est considéré que le bénéfice réalisable en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping doit être déterminé sur la base de l’année 2005, qui est la seule année pendant laquelle l’industrie de l’Union a réalisé des bénéfices et pendant laquelle les importations en provenance de la Chine étaient moins présentes sur le marché de l’Union. Une marge bénéficiaire correspondant à 3 % du chiffre d’affaires a donc été considérée comme le minimum que l’industrie de l’Union aurait pu escompter en l’absence de dumping préjudiciable.
(182)
Sur cette base, un prix non préjudiciable du produit similaire a été calculé pour l’industrie de l’Union. Ce prix non préjudiciable a été obtenu en ajoutant la marge bénéficiaire de 3 % susmentionnée au coût de production.
(183)
La majoration de prix nécessaire a ensuite été déterminée en comparant, pour chaque type de produit, le prix à l’importation moyen pondéré des producteurs-exportateurs chinois échantillonnés et le prix non préjudiciable des types de produit vendus par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union au cours de la période d’enquête. Les éventuelles différences résultant de cette comparaison ont ensuite été exprimées en pourcentage de la valeur moyenne CAF à l’importation des types comparés.
10.2. Mesures provisoires
(184)
Compte tenu de ce qui précède, il est considéré que conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, des mesures antidumping provisoires doivent être instituées sur les importations en provenance de la RPC, au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice) conformément à la règle du droit moindre.
(185)
Les taux de droit antidumping individuels prévus dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit applicable à «toutes les autres sociétés» à l’échelle nationale) s’appliquent ainsi exclusivement aux importations de produits originaires de la République populaire de Chine fabriqués par ces sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques citées. Les produits importés fabriqués par toute société dont le nom et l’adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et sont soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(186)
Toute demande d’application de ces taux de droit antidumping individuels pour les sociétés (par exemple, à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (3) et contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, toute modification des activités de l’entreprise liées à la production ainsi qu’aux ventes intérieures et à l’exportation qui résultent de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Le règlement sera modifié au besoin par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant des taux de droits individuels.
(187)
Afin de garantir la bonne application du droit antidumping, le niveau de droit résiduel devrait s’appliquer aux producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré mais aussi aux producteurs qui n’ont effectué aucune exportation vers l’Union pendant la période d’enquête.
(188)
Les marges de dumping et de préjudice ont été fixées comme suit:
Société
Marge de dumping
Marge de préjudice
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
N/A
Sociétés ayant coopéré et non retenues dans l’échantillon
8,9 %
57,3 %
Toutes les autres sociétés
9,3 %
57,6 %
11. INFORMATION DES PARTIES
(189)
Les conclusions provisoires précitées seront communiquées à toutes les parties intéressées, qui seront invitées à faire connaître leur point de vue par écrit et à demander à être entendues. Leurs observations seront analysées et prises en considération, le cas échéant, avant que des conclusions définitives ne soient établies. De plus, il convient de préciser que les conclusions relatives à l’institution de droits antidumping établies aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées en vue de l’institution de toute mesure définitive,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations de fils de polyesters à haute ténacité (autres que le fil à coudre), non conditionnés pour la vente au détail, dont les monofilaments de moins de 67 décitex, originaires de la République populaire de Chine, relevant actuellement du code NC 5402 20 00.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit comme suit pour le produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés ci-après:
Société
Droit (%)
Code additionnel TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Sociétés mentionnées en annexe
8,9
A977
Toutes les autres sociétés
9,3
A999
3. La mise en libre pratique, dans l’Union, du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
2. Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 1er juin 2010.