РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 28 септември 2010 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства и за освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита
(2010/577/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 3 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове полиетилен терефталат (наричан по-долу „PET“) с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (наричани по-долу „разглежданите държави“). На 1 юни 2010 г. с Регламент (ЕС) № 472/2010 (3) (наричан по-долу „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран и Обединените арабски емирства.
(2)
Процедурата бе започната по жалба, подадена на 20 юли 2009 г. от Комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ (наричан по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, представляващи основен дял - в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на някои видове полиетилен терефталат.
(3)
Както е посочено в съображение 11 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
(4)
По време на паралелната процедура срещу субсидиране с Регламент (ЕС) № 473/2010 (4) Комисията наложи временно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
2. Последваща процедура
(5)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-долу „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха такава възможност.
(6)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за целите на окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни след временното разгласяване, бяха разгледани и - където беше уместно, временните констатации бяха съответно променени.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано прекратяване на процедурата и освобождаване на сумите, обезпечени чрез наложените временни мита (наричано по-долу „окончателното разгласяване“). На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване.
(8)
Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и - където беше уместно, констатациите бяха съответно променени.
3. Страни, засегнати от процедурата
(9)
Някои заинтересовани страни заявиха, че извадката с производители от ЕС не е представителна и е противоречива, поради което анализът на вредата съдържа пропуски. По-конкретно бе посочено, че изготвянето на извадка е било ненужно предвид неголемия брой производители. Освен това бе заявено, че поради „изкуственото“ разделяне на групите от дружества на отделни правни субекти извадката не включва някои от лидерите на пазара (Artenius, M&G Polimeri) и че методологията по подбора на извадката е непоследователна, тъй като извадката е включвала и две групи от дружества. Наред с това бе изтъкнато, че извадката не е представителна, тъй като не включва нито един производител, който продава достатъчни количества полиетилен терефталат на свързан преработвател на РЕТ. Вследствие на това, според твърдения, институциите не са могли да направят оценка на реалния капацитет за доставка на промишлеността на Съюза и не са взели предвид конфликта на интереси на промишлеността на Съюза. Освен това, предвид факта, че едно дружество не е предоставило цялата необходима информация и вследствие на това е било изключено от представителната извадка, представителността на извадката е спаднала до 28 % от производството на ЕС. Същите страни заявиха, че подбраната извадка не е статистически издържана.
(10)
По отношение на аргумента, че не е имало необходимост от извадка предвид неголемия брой на производителите, отново се изтъква, че при изготвянето на извадката се отзоваха 14 производители от Съюза, принадлежащи към осем групи от дружества. Предвид обективно високия брой оказали съдействие производители от ЕС, а именно 14, извадката беше изготвена в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент на базата на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време. Подбраната извадка включваше пет отделни дружества (с шест производствени обекта).
(11)
По отношение на първото твърдение във връзка с представителността на извадката следва да се посочи, че институциите могат да включват в извадката отделни дружества, които са част от група от дружества, при условие че са представителни и имат отделно финансово счетоводство. В противен случай разследването на всички четиринадесет производители от ЕС, принадлежащи към осемте групи от дружества, би възпрепятствало навременното приключване на разследването. Въпреки това фактът, че две групи от дружества са били включени в извадката, не противоречи на методологията за изготвяне на извадката, приложена в този случай, а именно най-големият представителен обем продажби на клиенти от ЕС.
(12)
По отношение на Indorama - по време на РП тази група е разполагала с два различни производствени завода - един в Нидерландия и един в Обединеното кралство. Включването на посочената група в извадката е в съответствие с използваната методология за изготвяне на извадката, тъй като тези заводи са представлявали едно цяло от правна и финансова гледна точка. По отношение на дружеството Equipolymers, което по време на РП е разполагало с два обекта, произвеждащи PET (един в Италия и един в Германия), то е предоставило консолидирани данни за двата обекта. Предвид това, че беше възможно тези консолидирани данни да бъдат проверени по време на посещение в седалището на дружеството, бе взето решение да се приемат тези консолидирани данни и дружествата за производство на РЕТ Equipolymers да се разглеждат като едно цяло за целите на настоящата процедура. Във връзка с твърдението, че Artenius и M&G Polimeri е трябвало да бъдат включени в извадката в качеството им на лидери на пазара, се посочва, че нито едно от техните отделни дружества не е било сред дружествата с най-висок обем на продажбите на клиенти от ЕС.
(13)
По отношение на твърдението, че извадката не е била представителна, тъй като не е включвала производител, който произвежда основно за вътрешно потребление, следва да се отбележи, че капацитетът за доставка може да се разглежда в рамките на анализа на интереса на Съюза, ако бъде направено подобно искане, и за тази цел потреблението, свързано със собствена употреба, може да бъде приспаднато от обема на производство. Следователно за разглеждането на някои фактори за причиняване на вреда не е необходимо в извадката да присъства такъв производител. Освен това при анализа на интереса на Съюза може да бъде оценен и всеки двойствен интерес, породен от едновременния статут на дружество като производител и като преработвател от ЕС. Статутът на дружество като производител и като преработвател от ЕС не е свързан с резултатите от работата на промишлеността на Съюза, където като база за сравнение се използват продажбите на несвързани клиенти в ЕС. С оглед на посоченото по-горе изложеното в твърдението се отхвърля.
(14)
По отношение на твърдението за цялостната представителност на извадката отново се изтъква, че свеждането на извадката до четири дружества е намалило представителността от 65 % на 47 % от продажбите, извършени от всички оказали съдействие производители. Същите тези четири дружества са представлявали 52 % от производството на Съюза. Това се смята за представителна извадка от производители от ЕС от гледна точка на продажбите на независими клиенти в ЕС.
(15)
По отношение на твърдението, че подбраната извадка не е статистически издържана, се отбелязва, че в член 17, параграф 1 от основния регламент ясно се посочва, че дадена извадка може да се базира на най-големия представителен обем продажби, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време, като алтернатива на „статистически издържана“ извадка.
(16)
Поради липсата на други коментари по отношение на констатациите изложеното в съображения 3-10 от временния регламент се потвърждава.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(17)
Припомня се, че в съображение 12 от временния регламент разглежданият продукт бе определен като полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, с произход от разглежданите държави и попадащ под код по КН 3907 60 20.
(18)
Освен това в съображение 14 от временния регламент се посочва, че разследването показа, че произведеният от промишлеността на Съюза и продаден в Съюза PET и PET, произведен и продаден на вътрешния пазар в разглежданите държави и изнесен за Съюза, са сходни продукти.
(19)
Тъй като продуктът, обект на разследването, бе счетен за хомогенен продукт, той не бе разделен допълнително на различни подвидове продукти за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата.
(20)
Един производител износител заяви, че PET следва да бъде разделен на различни подвидове продукти в съответствие с различните им вискозитетни индекси, тъй като вискозитетният индекс е основен показател при определянето на различните приложения на произведените видове на PET. Счетено бе, че твърдението следва да бъде прието и методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе съответно адаптирана.
В. ДЪМПИНГ
(21)
Както е обяснено в съображение 20, методологията за изчисляване на дъмпинговия марж и маржа на вредата бе адаптирана и дъмпинговият марж за всяка разглеждана държава сега се изчислява отделно за всеки продукт.
1. Иран
1.1. Нормална стойност
(22)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 16-18 от временния регламент, се потвърждава.
1.2. Експортна цена
(23)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 19 от временния регламент, се потвърждава.
1.3. Сравнение
(24)
В съображение 23 от временния регламент се посочва, че иранският износител не е бил в състояние да определи количествено предполагаемото въздействие на санкциите спрямо Иран по начин, който да може да бъде подкрепен с доказателства. В коментарите си по временния регламент дружеството твърди, че задължение на разследващия орган, а не на износителя, е да гарантира, че сравнението е справедливо. Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент обаче корекция може също така да бъде направена за разлики в други фактори, ако бъде доказано, че те влияят на сравнимостта на цените, и по-специално, че потребителите редовно плащат различни цени на вътрешния пазар поради разликата в тези фактори. Тъй като задължение на износителя производител е да докаже съществуването на други фактори, твърдението се отхвърля и методологията, разяснена в съображения 20-23 от временния регламент, се потвърждава.
1.4. Дъмпингов марж
(25)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 24-25 от временния регламент, се потвърждава.
(26)
Окончателният дъмпингов марж за Иран, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 26,8 %.
2. Пакистан
2.1. Нормална стойност
(27)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 27-29 от временния регламент, се потвърждава.
2.2. Експортна цена
(28)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 30 от временния регламент, се потвърждава.
2.3. Сравнение
(29)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 31-32 от временния регламент, се потвърждава.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 33 от временния регламент, се потвърждава.
(31)
Окончателният дъмпингов марж за единствения пакистански производител износител Novatex Limited, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(32)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в Пакистан, не следва да се налагат окончателни мерки.
3. Обединени арабски емирства
3.1. Нормална стойност
(33)
След промяна на методологията, разяснена в съображения 20 и 21, резултатите от проверката при обичайни търговски условия, както е описано в съображения 37 и 38 от временния регламент, се промениха по отношение на някои разновидности на продукта. Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базира на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(34)
Когато не е имало рентабилни продажби на дадена разновидност на продукта, се счита, че този вид продукт е продаван в недостатъчни количества на цена на вътрешния пазар, за да може да се вземе като подходяща основа за установяване на нормалната стойност.
(35)
Когато не беше възможно цените на местния пазар за дадена разновидност на продукта, продаван от производителите износители, да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
При конструирането на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент бяха определени въз основата на действителните данни за производството и продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.2. Експортна цена
(37)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 39 от временния регламент, се потвърждава.
3.3. Сравнение
(38)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображения 40-41 от временния регламент, се потвърждава.
3.4. Дъмпингов марж
(39)
Поради липса на коментари, освен вече споменатите в съображения 20 и 21 по-горе, методологията, разяснена в съображение 42 от временния регламент, се потвърждава.
(40)
Окончателният дъмпингов марж за единствения производител износител от ОАЕ - JBF RAK LLC, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 0,6 %, т.е. под равнището de minimis по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(41)
Тъй като няма други производители на разглеждания продукт в ОАЕ, не следва да се налагат окончателни мерки.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза, промишленост на Съюза и потребление на Съюза
(42)
Не бяха получени коментари по отношение на производството на Съюза, промишлеността на Съюза и потреблението на Съюза. Вследствие на това изложеното в съображения 45-50 от временния регламент се потвърждава.
2. Внос от разглежданите държави
2.1. Кумулативна оценка на въздействието на разглеждания внос
(43)
Отново се изтъква, че в съображение 52 от временния регламент бе счетено, че тъй като констатираният по отношение на Пакистан дъмпингов марж е на равнище de minimis, въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с вноса от Иран и ОАЕ, за който временно е установено, че е дъмпингов.
(44)
Предвид това, че по-нататъшното разследване показа, че дъмпинговият марж за ОАЕ също е на равнище de minimis, се счита, че въздействието на този внос не може да бъде оценявано заедно с дъмпинговия внос от Иран. Следователно не се извършва кумулативна оценка на вноса.
2.2. Обем на разглеждания внос
(45)
Обемът на дъмпинговия внос в ЕС на разглеждания продукт започна от сравнително ниски равнища през 2006 г., но постепенно нарасна до РП, достигайки 55 500 тона през РП. По-конкретно, вносът от Иран нарасна повече от два пъти между 2006 г. и 2007 г., преди да нарасне с над 100 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още почти 130 процентни пункта между 2008 г. и РП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на дъмпинговия внос от Иран (в тонове)
11 752
26 624
40 101
55 500
Индекс (2006 = 100)
100
227
341
472
Пазарен дял на дъмпинговия внос от Иран
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Източник: Евростат
2.3. Пазарен дял на разглеждания внос
(46)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран се установи на 0,4 % през 2006 г. и отбеляза устойчива тенденция на увеличение - с 1,5 процентни пункта, през разглеждания период. По-конкретно той нарасна с 0,5 процентни пункта между 2006 г. и 2007 г., с още 0,5 - между 2007 г. и 2008 г., и с 0,5 процентни пункта - между 2008 г. и РП. През РП пазарният дял на дъмпинговия внос от Иран е бил 1,9 %.
2.4. Цени
i) Динамика на цените
(47)
През разглеждания период средната цена на вноса е намаляла с 11 %, като най-резкият спад е бил в периода от 2008 г. до РП. По-конкретно, средната цена е останала непроменена през 2007 г. и е намаляла с 2 процентни пункта през 2008 г., като впоследствие е спаднала с още 9 процентни пункта през РП.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена на вноса от Иран (евро/тон)
1 033
1 034
1 008
920
Индекс
100
100
98
89
Източник: Евростат
ii) Подбиване на цените
(48)
След временното разгласяване иранският износител заяви, че неговият марж на вредата е бил завишен, тъй като установената среднопретеглена продажна цена за единица продукт е била занижена, като неправилно е изчислен размерът на равнището на търговска корекция; не бе предложено обаче алтернативно количествено определение на равнището на търговска корекция. На практика основата на равнището на търговия, използвана при временното изчисление, бе фиксирана сума за тон, която представлява комисионата, прилагана от оказалия съдействие вносител, и възлиза на около 1 % от средната цена CIF. Няма друга информация за подобна корекция, затова твърдението се отхвърля. Същата страна по процедурата заяви освен това, че 2-процентната ставка за разходите след вноса изглежда е занижена. В тази връзка отново се изтъква, че нито един вносител не е оказал съдействие при разследването и е било невъзможно да се проверят действителните разходи след вноса. Поради това, при липсата на друга информация, бе приложена ставката, използвана в предходната процедура.
(49)
Предвид изложеното по-горе окончателно се потвърждава, че продаваните в Съюза дъмпингови продукти с произход от Иран са подбивали цените на промишлеността на Съюза с 3,2 %.
3. Положение на промишлеността на Съюза
(50)
Някои заинтересовани страни по процедурата заявиха, че няма вреда, тъй като поради грешно подбраната извадка не би могло да се екстраполират резултати за цялата промишленост на Съюза. Например бе заявено, че тъй като едно дружество (което не е включено в извадката) е посочило, че е използвало над 100 % от капацитета си, това е ясен знак за липса на вреда. Посочва се, че представената информация е част от сведенията, предоставени от това дружество на борсовите институции, и не е проверена. Освен това тази информация не съвпада с информацията по досието. Във всеки случай използването на капацитета само на един производител от ЕС не може да промени констатациите за вредата по отношение на почти всички останали показатели за вреда за включените в извадката производители от ЕС и другите производители от ЕС.
(51)
Поради липсата на други твърдения или коментари изложеното в съображения 63-82 от временния регламент се потвърждава.
4. Заключение относно вредата
(52)
Поради липса на каквито и да било конкретни коментари заключението относно вредата, изложено в съображения 83-85 от временния регламент, се потвърждава.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(53)
Нарастването на обема на дъмпинговия внос от Иран почти пет пъти между 2006 г. и РП и на съответния му пазарен дял от пазара на Съюза, т.е. с 1,5 процентни пункта, а така също и установеното подбиване на цените (3,2 % по време на РП) като цяло съвпадат с влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза. Следователно може да се направи заключението, че дъмпинговият внос от Иран е имал въздействие върху установената вреда за промишлеността на Съюза.
(54)
Важно е да се подчертае, че при паралелната процедура срещу субсидиране бе установено, че кумулативният субсидиран внос от Пакистан, ОАЕ и Иран причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(55)
От друга страна, предвид значителния обем и ниските цени на вноса от Корея и Пакистан, също така се потвърждава, както е заявено в съображения 94 и 96 от временния регламент, че този внос допринася до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(56)
Освен това според тази процедура значителният внос от ОАЕ (около 150 000 t) също е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(57)
Едновременно с това пазарният дял на иранският внос е бил под 1 % през 2006 г. и 2007 г., а през РП е бил само близо до 2 %, което съответства на 55 000 t.
(58)
Трябва също така да се отбележи, че подбиването, установено за иранския производител, е било по-ниско отколкото при недъмпинговия внос от ОАЕ.
2. Заключение относно причинно-следствената връзка
(59)
В заключение може да се каже, че макар горният анализ да показва, че дъмпинговият внос с произход от Иран е имал неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, то това въздействие, взето само по себе си, не е било в степен, в която да се счете за съществено, както се изисква в член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(60)
Разследването доказа, че разглежданият продукт, внасян от Пакистан и от ОАЕ, не е продаван на дъмпингова цена. Следователно процедурата по отношение на Пакистан и на ОАЕ се прекратява, без да се налагат мерки.
(61)
Разследването доказа, че вносът от Иран на разглеждания продукт е бил на дъмпингови цени и донякъде е допринесъл за вредата, понесена от Съюза.
(62)
Както е посочено в съображение 59, бе установено, че неблагоприятното въздействие на вноса от Иран върху положението на промишлеността на Съюза не е било в степен, която би позволила да бъде определено като съществено.
(63)
Предвид горното, като се отчита липсата на значителна вреда, причинена от дъмпинговия внос с произход от Иран, се прави заключението, че процедурата следва да бъде прекратена, без да се налагат мерки и спрямо Иран.
(64)
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, се прекратява.
Член 2
Регламент (ЕС) № 472/2010 се отменя. Сумите, обезпечени чрез временното изравнително мито, наложено съгласно Регламент (ЕС) № 472/2010 върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем попадащ под код по КН 3907 60 20 и с произход от Иран и Обединените арабски, се освобождават.
Член 3
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 28 септември 2010 година.
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 28 septembre 2010
clôturant la procédure antidumping concernant les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires de l’Iran, du Pakistan et des Émirats arabes unis et libérant les montants déposés au titre du droit provisoire institué
(2010/577/UE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «le règlement de base»), et notamment son article 9,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures provisoires
(1)
Le 3 septembre 2009, la Commission a, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2), annoncé l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations dans l’Union de certains types de polyéthylène téréphtalate (PET) originaires de l’Iran, du Pakistan et des Émirats arabes unis (ci-après dénommés «les pays concernés»). Le 1er juin 2010, la Commission a institué, par le règlement (UE) no 472/2010 (3) (ci-après dénommé «le règlement provisoire»), un droit antidumping provisoire sur les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires de l’Iran et des Émirats arabes unis.
(2)
La procédure a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 20 juillet 2009 par le comité «Polyéthylène téréphtalate» de Plastics Europe (ci-après dénommé le «plaignant») au nom de producteurs représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 50 %, de la production totale de l’Union de certains types de polyéthylène téréphtalate.
(3)
Comme indiqué au considérant 11 du règlement provisoire, l’enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er juillet 2008 et le 30 juin 2009 (ci-après dénommée «la période d’enquête» ou «PE»). L’examen des tendances aux fins de l’évaluation du préjudice a porté sur la période allant du 1er janvier 2006 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «la période considérée»).
(4)
Dans la procédure antisubventions parallèle, la Commission a, par le règlement (UE) no 473/2010 (4), institué un droit compensateur provisoire sur les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires de l’Iran et des Émirats arabes unis.
2. Suite de la procédure
(5)
Après avoir été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il a été décidé d’instituer des mesures antidumping provisoires (ci-après dénommées «les conclusions provisoires»), plusieurs parties intéressées ont présenté des observations écrites afin de faire connaître leur point de vue à ce propos. Celles qui l’ont demandé ont également eu la possibilité d’être entendues.
(6)
La Commission a continué à rechercher et à vérifier toutes les informations jugées nécessaires à l’établissement de ses conclusions définitives. Les observations présentées oralement et par écrit par les parties intéressées ont été examinées et les conclusions provisoires ont été, le cas échéant, modifiées pour en tenir compte.
(7)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander la clôture de la procédure et la libération des montants déposés au titre du droit provisoire institué (ci-après dénommées «les conclusions définitives»). Un délai leur a également été accordé afin qu’elles puissent commenter ces informations.
(8)
Les observations présentées oralement et par écrit par les parties intéressées ont été examinées et, le cas échéant, les conclusions ont été modifiées en conséquence.
3. Parties concernées par la procédure
(9)
Certaines parties intéressées ont affirmé que l’échantillon de producteurs de l’Union était non représentatif et incohérent et que par conséquent l’analyse du préjudice était défaillante. Elles ont, en particulier, affirmé que l’échantillonnage n’était pas nécessaire étant donné que le nombre de producteurs n’était pas grand. Elles ont en outre affirmé qu’en raison de la scission «artificielle» des groupes d’entreprises en entités juridiques individuelles, l’échantillon ne contiendrait pas certains des leaders du marché (Artenius, M&G Polimeri) et que la méthodologie pour la sélection de l’échantillon était incohérente étant donné que l’échantillon incluait également deux groupes d’entreprises. Elles ont également affirmé que l’échantillon n’était pas représentatif puisqu’il ne contenait aucun producteur vendant en quantités suffisantes à un transformateur de PET lié. Les institutions n’auraient donc pas pu évaluer la capacité d’approvisionnement réelle de l’industrie de l’Union et n’ont pas tenu compte du conflit d’intérêts de l’industrie de l’Union. De plus, étant donné qu’une entreprise n’avait pas communiqué toutes les informations nécessaires et avait été exclue de l’échantillon, la représentativité chutait prétendument à 28 % de la production de l’Union européenne. Les mêmes parties ont affirmé que l’échantillon sélectionné n’était pas valide au plan statistique.
(10)
En ce qui concerne l’argument selon lequel l’échantillonnage n’était pas nécessaire étant donné que le nombre de producteurs n’était pas grand, il est réitéré que quatorze producteurs de l’Union appartenant à huit groupes d’entreprises se sont manifestés en vue de la constitution de l’échantillon. Étant donné le nombre objectivement élevé de producteurs de l’Union européenne ayant coopéré, à savoir quatorze, conformément à l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base, l’échantillonnage appliqué était fondé sur le plus grand volume représentatif de ventes sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible. L’échantillon sélectionné se composait de cinq entreprises individuelles (comprenant six sites de production).
(11)
Pour ce qui est du premier argument concernant la représentativité de l’échantillon, il convient de noter que les institutions peuvent inclure dans l’échantillon des entreprises individuelles appartenant à un groupe d’entreprises, tant qu’elles sont représentatives et ont une comptabilité financière distincte. Dans le cas contraire, une enquête portant sur les quatorze producteurs de l’Union européenne appartenant aux huit groupes d’entreprises aurait empêché son achèvement en temps utile. Toutefois, le fait que deux groupes d’entreprises aient été inclus dans l’échantillon n’est pas incompatible avec la méthodologie d’échantillonnage appliquée en l’espèce, à savoir les plus grands volumes représentatifs de ventes aux clients de l’Union européenne.
(12)
Quant à Indorama, ce groupe avait deux sites de production différents au cours de la période d’enquête - l’un aux Pays-Bas et l’autre au Royaume-Uni. L’inclusion de ce groupe dans l’échantillon est conforme à la méthode d’échantillonnage appliquée étant donné que ces sites formaient une entité d’un point de vue juridique et financier. En ce qui concerne Equipolymers, qui comptait deux sites distincts de production de PET au cours de la période d’enquête (l’un en Italie et l’autre en Allemagne), l’entreprise a présenté des chiffres consolidés pour les deux sites. La vérification de ces chiffres consolidés ayant été possible lors d’une visite au siège de l’entreprise, il a été décidé d’accepter ces données consolidées et de traiter les entreprises de production de PET d’Equipolymers comme une seule entité aux fins de la présente procédure. En ce qui concerne l’affirmation selon laquelle Artenius et M&G Polimeri devaient être incluses dans l’échantillon en tant que leaders du marché, il est à noter qu’aucune de leurs entités individuelles n’appartenait aux entreprises ayant les plus grands volumes de ventes aux clients de l’Union européenne.
(13)
Pour ce qui est de l’argument selon lequel l’échantillon n’était pas représentatif parce qu’il n’incluait pas un seul producteur fabriquant essentiellement pour la consommation interne, il convient de noter que la capacité d’approvisionnement peut être examinée dans le cadre de l’analyse de l’intérêt de l’Union si la demande en est faite et, à cette fin, la consommation captive peut être déduite du volume de production. Il n’est dès lors pas nécessaire d’avoir un tel producteur dans l’échantillon pour l’examen de certains facteurs de préjudice. Ensuite, tout intérêt double résultant de la position d’une entreprise en tant que producteur et transformateur de l’Union européenne simultanément peut également être évalué dans l’analyse de l’intérêt de l’Union. La position d’une entreprise en tant que producteur et transformateur de l’Union européenne n’est pas liée aux résultats de l’industrie de l’Union où les ventes à des clients indépendants dans l’Union européenne servent de référence. L’argument est donc rejeté.
(14)
En ce qui concerne l’argument concernant la représentativité globale de l’échantillon, il est réitéré que la réduction de l’échantillon à quatre entreprises a diminué la représentativité de 65 % à 47 % des ventes de tous les producteurs ayant coopéré. Ces quatre mêmes entreprises représentaient 52 % de la production de l’Union. Ceci est considéré comme un échantillon représentatif des producteurs de l’Union européenne en termes de ventes aux clients indépendants dans l’Union européenne.
(15)
En ce qui concerne l’affirmation selon laquelle l’échantillon sélectionné n’était pas valide au plan statistique, il est à noter que l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base permet clairement de fonder un échantillon sur le plus grand volume représentatif de ventes sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible, à titre d’alternative à un échantillon «valide au plan statistique».
(16)
En l’absence de toute autre observation concernant les conclusions, les considérants 3 à 10 du règlement provisoire sont confirmés.
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
(17)
Il est rappelé que le considérant 12 du règlement provisoire a défini le produit concerné comme étant le polyéthylène téréphtalate ayant un coefficient de viscosité égal ou supérieur à 78 ml/g, selon la norme ISO 1628-5, relevant actuellement du code NC 3907 60 20 et originaire des pays concernés.
(18)
De plus, le considérant 14 du règlement provisoire a précisé que l’enquête avait établi que le PET produit et vendu dans l’Union par l’industrie de l’Union et celui produit et vendu sur les marchés nationaux des pays concernés et exporté vers l’Union étaient des produits similaires.
(19)
Le produit faisant l’objet de l’enquête étant considéré comme un produit homogène, il n’a pas été subdivisé en différents types de produits pour calculer les marges de dumping et de préjudice.
(20)
Un producteur-exportateur a fait valoir que le PET devait être subdivisé en différents types de produits en fonction de leurs différents indices de viscosité étant donné que l’indice de viscosité est essentiel pour déterminer les différentes applications possibles du type de PET produit. Il a été considéré que la demande devait être acceptée et la méthodologie pour calculer les marges de dumping et de préjudice a été adaptée en conséquence.
C. DUMPING
(21)
Comme expliqué au considérant 20 ci-dessus, la méthode de calcul de la marge de dumping a été adaptée et la marge de dumping de chacun des pays concernés est à présent calculée séparément pour chaque type de produit.
1. Iran
1.1. Valeur normale
(22)
En l’absence de tout commentaire autre que ceux déjà mentionnés aux considérants 20 et 21 ci-dessus, la méthode exposée aux considérants 16 à 18 du règlement provisoire est confirmée.
1.2. Prix à l’exportation
(23)
En l’absence de tout commentaire autre que ceux déjà mentionnés aux considérants 20 et 21 ci-dessus, la méthode exposée au considérant 19 du règlement provisoire est confirmée.
1.3. Comparaison
(24)
Le considérant 23 du règlement provisoire affirme que l’exportateur iranien n’a pas été en mesure de quantifier l’effet présumé des sanctions contre l’Iran en apportant des éléments de preuve. Dans ses observations à l’égard du règlement provisoire, l’entreprise a affirmé qu’il appartenait à l’autorité chargée de l’enquête, et non à l’exportateur, d’assurer une comparaison équitable. Toutefois, conformément à l’article 2, paragraphe 10, point k), du règlement de base, un ajustement peut être opéré au titre de différences relatives à d’autres facteurs s’il est démontré que ces différences affectent la comparabilité des prix, et en particulier que les acheteurs paient systématiquement des prix différents sur le marché intérieur à cause d’elles. Comme il incombe au producteur-exportateur de démontrer l’existence de tout autre facteur, l’affirmation est rejetée et la méthode exposée aux considérants 20 à 23 du règlement provisoire est confirmée.
1.4. Marge de dumping
(25)
En l’absence de tout commentaire autre que ceux déjà mentionnés aux considérants 20 et 21 ci-dessus, la méthode exposée aux considérants 24 et 25 du règlement provisoire est confirmée.
(26)
La marge de dumping définitive pour l’Iran, exprimée en pourcentage du prix caf frontière de l’Union avant dédouanement, s’élève à 26,8 %.
2. Pakistan
2.1. Valeur normale
(27)
En l’absence de tout commentaire autre que ceux déjà mentionnés aux considérants 20 et 21 ci-dessus, la méthode exposée aux considérants 27 à 29 du règlement provisoire est confirmée.
2.2. Prix à l’exportation
(28)
En l’absence de tout commentaire autre que ceux déjà mentionnés aux considérants 20 et 21 ci-dessus, la méthode exposée au considérant 30 du règlement provisoire est confirmée.
2.3. Comparaison
(29)
En l’absence de tout commentaire autre que ceux déjà mentionnés aux considérants 20 et 21 ci-dessus, la méthode exposée aux considérants 31 et 32 du règlement provisoire est confirmée.
2.4. Marge de dumping
(30)
En l’absence de tout commentaire autre que ceux déjà mentionnés aux considérants 20 et 21 ci-dessus, la méthode exposée au considérant 33 du règlement provisoire est confirmée.
(31)
La marge de dumping définitive pour le seul producteur-exportateur pakistanais, Novatex Limited, exprimée en pourcentage du prix caf frontière de l’Union avant dédouanement, s’élève à 0,6 %, ce qui signifie qu’elle est inférieure au niveau de minimis au sens de l’article 9, paragraphe 3, du règlement de base.
(32)
Dès lors qu’il n’y a pas d’autre producteur du produit concerné au Pakistan, il n’y a pas lieu de prendre la moindre mesure définitive.
3. Émirats arabes unis
3.1. Valeur normale
(33)
À la suite du changement de méthode exposé aux considérants 20 et 21, les résultats du cours normal des opérations commerciales décrits aux considérants 37 et 38 du règlement provisoire ont changé par rapport à certains types de produit. Aussi, lorsque le volume des ventes bénéficiaires du produit similaire représentait, au plus, 80 % du volume total des ventes de ce type, ou lorsque le prix moyen pondéré de ce produit était inférieur au coût de production, la valeur normale a été établie sur la base du prix intérieur réel, calculé en tant que moyenne pondérée des ventes bénéficiaires de ce seul type.
(34)
En l’absence de vente bénéficiaire de tout type de produit, on a estimé que ce type précis était vendu en quantité insuffisante pour que le prix intérieur constitue une base appropriée pour le calcul de la valeur normale.
(35)
Lorsque les prix intérieurs d’un type précis de produit vendu par les producteurs-exportateurs n’ont pu être utilisés afin d’établir la valeur normale, celle-ci a été déterminée conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(36)
Lors du calcul de la valeur normale conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base, les montants correspondant aux frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux, ainsi qu’aux bénéfices, ont été fondés, conformément à l’article 2, paragraphe 6, du règlement de base, sur les données réelles concernant la production et les ventes, au cours d’opérations commerciales normales, du produit similaire par le producteur-exportateur faisant l’objet de l’enquête.
3.2. Prix à l’exportation
(37)
En l’absence de tout commentaire autre que ceux déjà mentionnés aux considérants 20 et 21 ci-dessus, la méthode exposée au considérant 39 du règlement provisoire est confirmée.
3.3. Comparaison
(38)
En l’absence de tout commentaire autre que ceux déjà mentionnés aux considérants 20 et 21 ci-dessus, la méthode exposée aux considérants 40 et 41 du règlement provisoire est confirmée.
3.4. Marge de dumping
(39)
En l’absence de tout commentaire autre que ceux déjà mentionnés aux considérants 20 et 21 ci-dessus, la méthode exposée au considérant 42 du règlement provisoire est confirmée.
(40)
La marge de dumping définitive pour le seul producteur-exportateur des Émirats arabes unis, JBF RAK LLC, exprimée en pourcentage du prix caf frontière de l’Union avant dédouanement, s’élève à 0,6 %, ce qui signifie qu’elle est inférieure au niveau de minimis au sens de l’article 9, paragraphe 3, du règlement de base.
(41)
Dès lors qu’il n’y a pas d’autre producteur du produit concerné aux Émirats arabes unis, il n’y a pas lieu de prendre la moindre mesure définitive.
D. PRÉJUDICE
1. Production de l’Union, industrie de l’Union et consommation de l’Union
(42)
Aucune observation n’a été transmise au sujet de la production de l’Union, de l’industrie de l’Union et de la consommation de l’Union. Par conséquent, les considérants 45 à 50 du règlement provisoire sont confirmés.
2. Importations en provenance des pays concernés
2.1. Évaluation cumulative des effets des importations concernées
(43)
Il est rappelé que le considérant 52 du règlement provisoire posait qu’étant donné que la marge de dumping constatée pour le Pakistan est à un niveau de minimis, l’effet des importations concernées ne pouvait pas être évalué en même temps que les importations provisoirement réputées faire l’objet d’un dumping en provenance de l’Iran et des Émirats arabes unis.
(44)
Étant donné que la suite de l’enquête a révélé que la marge de dumping pour les Émirats arabes unis était également à un niveau de minimis, il est considéré que l’effet des importations concernées ne peut pas être évalué en même temps que les importations en dumping en provenance de l’Iran. Par conséquent, aucune évaluation cumulative des importations n’est réalisée.
2.2. Volume des importations concernées
(45)
Le volume des importations en dumping du produit concerné dans l’Union européenne a démarré à un niveau relativement faible en 2006, mais a augmenté progressivement jusqu’à la période d’enquête pour atteindre 55 500 tonnes au cours de la période d’enquête. Plus précisément, les importations en provenance de l’Iran ont plus que doublé entre 2006 et 2007, puis encore augmenté de plus de 100 points de pourcentage entre 2007 et 2008, et encore quasiment de 130 points de pourcentage entre 2008 et la période d’enquête.
Tableau 1
2006
2007
2008
PE
Volume des importations en dumping en provenance de l’Iran (en tonnes)
11 752
26 624
40 101
55 500
Indice (2006 = 100)
100
227
341
472
Part de marché des importations en dumping en provenance de l’Iran
0,4 %
0,9 %
1,4 %
1,9 %
Source: Eurostat.
2.3. Part de marché des importations concernées
(46)
La part de marché détenue par les importations en dumping en provenance de l’Iran s’est établie à 0,4 % en 2006 et a affiché une hausse continue de 1,5 point de pourcentage tout au long de la période considérée. Plus précisément, elle a progressé de 0,5 point de pourcentage entre 2006 et 2007, puis à nouveau de 0,5 point de pourcentage entre 2007 et 2008 et de 0,5 point de pourcentage entre 2008 et la période d’enquête. Au cours de la période d’enquête, la part de marché des importations en dumping en provenance de l’Iran était de 1,9 %.
2.4. Prix
i) Évolution des prix
(47)
Le prix moyen à l’importation a baissé de 11 % au cours de la période considérée, le recul le plus marqué ayant eu lieu entre 2008 et la période d’enquête. Plus précisément, le prix moyen est resté stable en 2007 et a reculé de 2 points de pourcentage en 2008 avant de chuter encore de 9 points de pourcentage au cours de la période d’enquête.
Tableau 2
2006
2007
2008
PE
Prix des importations en provenance de l’Iran (EUR/tonne)
1 033
1 034
1 008
920
Indice
100
100
98
89
Source: Eurostat.
ii) Sous-cotation des prix
(48)
Après avoir été informé des conclusions provisoires, l’exportateur iranien a fait observer que sa marge de préjudice était surévaluée dès lors que le prix de vente unitaire moyen pondéré établi était sous-évalué, à cause d’un calcul incorrect de l’ajustement au titre du stade commercial; aucune quantification alternative de l’ajustement au titre du stade commercial n’a cependant été proposée. En effet, la base pour le stade commercial utilisé aux fins du calcul provisoire était un montant fixe par tonne constituant une commission facturée par l’agent importateur ayant coopéré et représentant environ 1 % du prix caf moyen. Aucune autre information n’étant disponible aux fins d’un tel ajustement, la demande est donc rejetée. La même partie a également affirmé que le même taux de 2 % appliqué pour les coûts postérieurs à l’importation s’avérait sous-évalué. À cet égard, il convient de rappeler qu’aucun importateur n’a coopéré à l’enquête et qu’il n’a pas été possible de vérifier les coûts postérieurs à l’importation réels. Donc, en l’absence de toute autre information disponible, le taux utilisé dans de précédentes procédures a été appliqué.
(49)
Eu égard à ce qui précède, il est définitivement confirmé que les produits faisant l’objet d’un dumping en provenance de l’Iran ont été vendus dans l’Union à un prix inférieur de 3,2 % au prix de l’industrie de l’Union.
3. Situation de l’industrie de l’Union
(50)
Certaines parties intéressées ont fait valoir que le préjudice était inexistant dès lors que, vu l’échantillon prétendument erroné, aucun résultat n’a pu être extrapolé pour l’ensemble de l’industrie de l’Union. Par exemple, certaines parties ont déclaré que, dès lors qu’une entreprise (hors échantillon) avait indiqué utiliser plus de 100 % de ses capacités, ce serait là un indice manifeste de l’absence de préjudice. Il est à noter que l’information soumise constitue un extrait de ce que ladite entreprise a soumis aux autorités boursières et n’a pas été vérifiée. Cette information ne correspond pas à celle contenue dans le dossier. En outre, et en tout état de cause, l’utilisation des capacités d’un seul producteur de l’Union ne saurait modifier les conclusions relatives au préjudice compte tenu de presque tous les autres indicateurs de préjudice pour les producteurs de l’Union prélevés dans l’échantillon et les autres producteurs de l’Union.
(51)
En l’absence de tout autre commentaire ou affirmation, les considérants 63 à 82 du règlement provisoire sont confirmés.
4. Conclusion relative au préjudice
(52)
En l’absence de tout commentaire spécifique, la conclusion relative au préjudice énoncée aux considérants 83 à 85 du règlement provisoire est confirmée.
E. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Effets des importations faisant l’objet d’un dumping
(53)
L’augmentation du volume des importations en dumping originaires de l’Iran, qui a presque quintuplé entre 2006 et la période d’enquête, et de sa part correspondante du marché de l’Union, qui a gagné 1,5 point de pourcentage, ainsi que la sous-cotation observée (3,2 % au cours de la période d’enquête), ont en général coïncidé avec la détérioration de la situation économique de l’industrie de l’Union. Aussi peut-il être conclu que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de l’Iran ont eu une incidence sur le préjudice constaté à l’égard de l’industrie de l’Union.
(54)
Il importe de souligner que la procédure antisubventions parallèle a révélé que les importations subventionnées cumulées en provenance du Pakistan, des Émirats arabes unis et de l’Iran causaient un préjudice important à l’industrie de l’Union.
(55)
D’autre part, vu les volumes considérables et les prix peu élevés des importations originaires de la Corée et du Pakistan, il est également confirmé, comme indiqué aux considérants 94 et 96 du règlement provisoire, que ces importations ont contribué dans une certaine mesure au préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(56)
En outre, dans cette procédure, les importations considérables en provenance des Émirats arabes unis (quelque 150 000 tonnes) étaient également pratiquées à des prix inférieurs à ceux pratiqués par l’industrie de l’Union.
(57)
En même temps, la part de marché des importations iraniennes était inférieure à 1 % en 2006 et en 2007, et au cours de la période d’enquête, elle n’avoisinait que 2 %, soit 55 000 tonnes.
(58)
Il convient également de souligner que la sous-cotation constatée pour le producteur iranien était moindre que dans le cas des importations ne faisant pas l’objet d’un dumping en provenance des Émirats arabes unis.
2. Conclusion relative au lien de causalité
(59)
En conclusion, bien que l’analyse ci-dessus révèle que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de l’Iran ont eu un certain impact négatif sur la situation de l’industrie de l’Union, cet impact, considéré isolément, n’est pas tel qu’on puisse le considérer comme important conformément à l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
F. CLÔTURE DE LA PROCÉDURE
(60)
L’enquête a montré que les importations du produit concerné en provenance du Pakistan et des Émirats arabes unis n’étaient pas vendues à des prix de dumping. Par conséquent, il convient de mettre un terme à la procédure à l’encontre du Pakistan et des Émirats arabes unis sans prendre la moindre mesure.
(61)
L’enquête a montré que les importations du produit concerné en provenance de l’Iran étaient réalisées à des prix de dumping et ont contribué dans une certaine mesure au préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(62)
Toutefois, comme indiqué au considérant 59, il a été démontré que l’impact négatif des importations iraniennes sur la situation de l’industrie de l’Union n’était pas tel qu'il pouvait être considéré comme important.
(63)
Eu égard à ce qui précède, vu l’absence d’un préjudice important dû aux importations en dumping originaires de l’Iran, il convient de mettre également un terme à la procédure à l’encontre de l’Iran sans prendre la moindre mesure.
(64)
Les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire institué conformément au règlement (UE) no 472/2010 sont libérés,
A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
La procédure antidumping concernant les importations de polyéthylène téréphtalate ayant un coefficient de viscosité égal ou supérieur à 78 ml/g, selon la norme ISO 1628-5, relevant actuellement du code NC 3907 60 20 et originaires de l’Iran, du Pakistan et des Émirats arabes unis, est close.
Article 2
Le règlement (UE) no 472/2010 est abrogé. Les montants déposés au moyen d’un droit antidumping provisoire en application du règlement (UE) no 472/2010 concernant les importations de polyéthylène téréphtalate ayant un coefficient de viscosité égal ou supérieur à 78 ml/g, selon la norme ISO 1628-5, relevant actuellement du code NC 3907 60 20 et originaires de l’Iran et des Émirats arabes unis, sont libérés.
Article 3
La présente décision entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Fait à Bruxelles, le 28 septembre 2010.