РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 29 септември 2010 година
относно държавна помощ C 32/09 (ex NN 50/09), приведена в действие от Германия за преструктурирането на Sparkasse KölnBonn
(нотифицирано под номер C(2010) 6470)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/526/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани държавите-членки и други заинтересовани страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
Германия уведоми за мерките на 21 октомври 2009 г.
(2)
С решение от 4 ноември 2009 г. (2) („Решение за откриване“) Комисията направи предварителното заключение, че мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn („Банката“) представляват държавна помощ и изрази съмнения дали би могло предоставените на Sparkasse KölnBonn мерки да бъдат определени за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС. Освен това Комисията изиска германските органи да представят план за преструктуриране.
(3)
На 6 януари 2010 г. Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз и заинтересованите страни бяха поканени да представят техните мнения.
(4)
На 11 февруари 2010 г. Германия представи план за преструктуриране, който беше обсъден на поредица от срещи и телеконференции през периода от декември 2009 г. до септември 2010 г.
(5)
Германия предостави допълнителна информация и актуализации на плана за преструктуриране на 15 януари, 10, 12 и 24 февруари, 10 и 26 март, 21 и 28 май, 8 и 11 юни, 23 юли и 10 и 23 август 2010 г. Окончателният вариант на плана за преструктуриране беше представен на 1 септември 2010 г.
2. ОПИСАНИЕ НА ПОЛУЧАТЕЛЯ НА ПОМОЩТА
(6)
Sparkasse KölnBonn е спестовна банка в Германия. В настоящия си вид е създадена през 2005 г. в резултат на сливане на Stadtsparkasse Köln и Sparkasse Bonn, чиито собственици („Träger“, отговорни публични институции, наричани по-долу „собственик“) съответно бяха град Кьолн и град Бон. Град Кьолн непряко притежава 70 % дял в новата банка, а град Бон - 30 %. След споменатото сливане ролята на собственик на Sparkasse KölnBonn се изпълнява от асоциацията Zweckverband Sparkasse KölnBonn („Zweckverband“). Zweckverband, което е учредено съгласно публичното право, представлява предприятие със специално предназначение. Единствените участници в Zweckverband са град Кьолн (70 %) и град Бон (30 %).
(7)
В края на 2008 г. Sparkasse KölnBonn беше втората по големина спестовна банка в Германия със счетоводен баланс от 31 милиарда евро. Тогава рейтингът на Sparkasse KölnBonn по Moody’s е бил Aa2. На 15 май 2010 г. той е променен на A1.
(8)
Sparkasse KölnBonn предоставя банкови услуги на клиенти на дребно (Privatkundengeschäft) и корпоративни клиенти (Firmenkundengeschäft). Банката се занимава с финансиране на проекти и капиталови пазари (Kapitalmarktgeschäft) на регионално равнище, както и с други финансови дейности като управление на активи.
(9)
Банката работи само в района на Кьолн и Бон, където е имала пазарен дял от приблизително [30-35] (3) % от депозитите на частни клиенти, около [20-25] % от заемите, отпускани на частни клиенти и [15-20] % от кредитите за корпоративни клиенти през 2008 г. (4)
3. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(10)
Капиталът на Sparkasse KölnBonn беше увеличен с общо 650 милиона евро:
i)
чрез издаване на сертификати за участие (Genussrechte) в края на 2008 г.; и
ii)
чрез негласни влогове (Stille Einlage) в началото на 2009 г.
3.1. Сертификати за участие (Genussrechte)
(11)
През декември 2008 г. Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft („Förderungsgesellschaft“) записа номинални сертификати за участие в Sparkasse KölnBonn на стойност 300 милиона евро на два транша от по 150 милиона евро.
(12)
Förderungsgesellschaft е изцяло притежавано дъщерно дружество на Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Рейнска асоциация на спестовните банки - „RSGV“). RSGV представлява публичноправната асоциация („Körperschaft des öffentlichen Rechts“) на всички спестовни банки и техните публични собственици на територията на Rhineland и представлява спестовните банки (Sparkassen) и техните (публични) собственици. Целта на Förderungsgesellschaft, според неговия устав, е подкрепата на спестовните банки, които членуват в RSGV. Förderungsgesellschaft може да прави вноски в капитала на спестовни банки само с цел развиване на допълнителни дейности по отпускане на кредити и да получава заеми.
(13)
Купонът на сертификатите е 8 %. Срокът на сертификатите е до 31 декември 2013 г. От нормативна гледна точка сертификатите за участие представляват капитал от втори ред.
(14)
Сертификатите за участие участват в годишните загуби пропорционално на общия собствен капитал за поемане на загуби. Свързани са с […] пренос на плащанията по сертификатите за участие, т.е. миналите плащания по сертификатите за участие трябва да бъдат платени в срок до [2-6] години след падежа им. Същото се прилага за плащания за допълване на номиналната стойност на сертификатите за участие, ако тя е намаляла вследствие на поемането на загуби.
(15)
Förderungsgesellschaft изтегли два заема от […] с цел финансиране на сертификатите. Фиксираната лихва по тези заеми е [4-5] % за срока на сертификатите за участие. Гарант по заема пред […] е RSGV, която ще получи от Förderungsgesellschaft възнаграждение за гаранцията в размер на [1,8-2,5] %.
3.2. Негласни влогове
(16)
На 2 януари 2009 г. и на 27 февруари 2009 г. бяха сключени договори за негласни влогове между Sparkasse KölnBonn и Zweckverband, образуващи „Stille Gesellschaft“, с общ размер 350 милиона евро, изплатени на два транша - 300 милиона евро на 2 януари и 50 милиона евро на 1 април 2009 г. Негласните влогове представляват средство, което не дава на инвеститора никакви права на глас, но му осигурява възнаграждение. Инструментът е постоянен и се признава за капитал от първи ред. Негласните влогове са притежание на Zweckverband.
(17)
С цел да финансира негласните влогове Zweckverband е изтеглило заем в размер на 300 милиона евро за първия транш. 50 % от заема са предоставени от […], а останалите 50 % - от […]. Лихвата по заема, платима от Zweckverband, възлиза на 12-месечен EURIBOR плюс [0,7-1,1] %. Вторият транш в размер на 50 милиона евро беше рефинансиран посредством заем от […], лихвата по който е в размер на EURIBOR плюс [0,7-1,1] %. Въпреки че няма изрична гаранция нито от Кьолн, нито от Бон, по закон двата града са неограничено отговорни за всички задължения на Zweckverband съгласно устава за учредяване на Zweckverband.
(18)
Възнаграждението, което Sparkasse Köln Bonn заплаща за негласните влогове, е 12-месечен EURIBOR плюс 7,25 %. Това възнагражение е било определено в съответствие със заключението на Deutsche Bank относно справедливостта. Заплащането на възнаграждението е обусловено от реализирането на балансова печалба и се отлага, ако Sparkasse KölnBonn не отчете печалба за годината. Не се извършва плащане, ако към момента на падежа съотношението на основния капитал е под 9 %, а също така и когато плащането би довело до загуба за съответната счетоводна година или би увеличило тази загуба. В случай на отлагане на плащането няма пренесено задължение за заплащане на отложената сума на по-късен етап. Освен това негласните влогове поемат балансовите загуби пропорционално на общия капитал за поемане на загуби.
4. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(19)
В съответствие с плана за преструктуриране Sparkasse KölnBonn ще се ориентира към нейния законоустановен бизнес модел на регионална спестовна банка. Банката ще се съсредоточи върху предоставяне на типични услуги за банкирането на дребно на нейните традиционни клиентски сегменти, а именно частни клиенти и МСП, и ще се оттегли от другите дейности като търгуване със собствен капитал или инвестиции в структурирани продукти и ще продаде дъщерните дружества, осъществяващи странични дейности. Освен това Банката значително ще намали своите административни разходи.
4.1. Описание на плана за преструктуриране
(20)
Sparkasse KölnBonn ще се съсредоточи върху обслужването на клиенти в района на Кьолн и Бон в сегментите за частни клиенти, частно банкиране, МСП и корпоративни и институционални клиенти. Банката ще се съсредоточи върху корпоративни клиенти с годишен оборот под 250 милиона евро.
(21)
Sparkasse KölnBonn ще намали най-големите си кредитни експозиции, като ограничи кредитните линии, изиска допълнителни обезпечения или прехвърли рискове на други кредитни институции. Sparkasse KölnBonn вече е реализирала намаление в размер на 551,5 милиона евро в сегмента на корпоративните клиенти и допълнително ще намали експозицията с [900-1 100] милиона евро до края на 2013 г. от първоначалното равнище от 2,8 милиарда евро през 2008 г. Освен това до края на 2013 г. ще бъде намалена и кредитната експозиция в размер на [800-900] милиона евро, предоставена на институции, които не са свързани с района на Кьолн и Бон, посредством същите инструменти (вж. приложение I, точка 4).
(22)
Sparkasse KölnBonn вече е намалило своя портфейл за търгуване със собствен капитал от първоначалните 550 милиона евро до настоящите [20-23] милиона евро, който по-нататък ще бъде намален до 0. В бъдеще Банката ще преустанови всички дейности по търгуване със собствен капитал и смята да се откаже от своя статут на институция с търговски портфейл, което ще наложи отчитането на всички останали ограничени търговски дейности в банковия портфейл. Качествено те ще бъдат ограничени до определени продукти и трябва да се придържат към дневен количествен лимит на експозиция (пазарен риск [3-5] милиона евро, вж. приложение I, точка 2).
(23)
Една от основните причини за загубите на Sparkasse KölnBonn през 2008 г. бяха нейните инвестиции в портфейлите от така наречените обезпечени с активи ценни книжа (ABS) и стратегическо разпределяне на активи (SAA). В момента на осъществяването на инвестицията в портфейла от ABS Sparkasse KölnBonn придобива разнообразни в географско отношение (5) активи, предимно с рейтинг AAA, в това число RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) и CLO (10). Към края на 2007 г. портфейлът от ABS възлизаше на 1,05 милиарда евро в счетоводните отчети на Sparkasse KölnBonn. SAA е инвестиция в специални фондове, чрез която Sparkasse KölnBonn притежаваше разнообразен портфейл, състоящ се наред с другите от международни акции, REIT (11) и облигации, включително такива с висока доходност и на възникващи пазари. Към края на 2007 г. този портфейл беше отчетен със стойност 2,2 милиарда евро в книгите на Sparkasse KölnBonn. Въпреки че целта на Sparkasse KölnBonn беше постигането на голяма диверсификация на нейните портфейли от ABS и SAA, те бяха засегнати значително от финансовата криза. Двата портфейла бяха основната причина за отписването на 249 милиона евро, (12) което Sparkasse KölnBonn трябваше да признае в своя инвестиционен портфейл през 2008 г., в допълнение към вече записаните 108 милиона евро през 2007 г.
(24)
В своя план за преструктуриране Sparkasse KölnBonn класифицира инвестициите в ABS и SAA като несъответстващи на рисковия профил и неговото стратегическо преориентиране в посока на традиционна спестовна банка. В резултат на това Банката реши изцяло да продаде или намали тези ангажименти до 2014 г. През март 2008 г. Sparkasse KölnBonn намали наполовина нейната инвестиция в SAA, за да ограничи експозицията си на ценни книжа. През 2009 г. бяха реализирани допълнителни продажби, което доведе до намаляването на портфейла от SAA на 468 милиона евро към 30 септември 2009 г. Въздействието на останалата експозиция на ABS (по номинал 970 милиона евро към 30 септември 2009 г.) в счетоводните отчети на Sparkasse KölnBonn ще бъде поето от създаването на провизии и хеджиране през 2010 г. Накрая целият оставащ портфейл предстои да бъде продаден през [2012-2014 г.].
(25)
Sparkasse KölnBonn е започнала да прилага всеобхватна програма за намаляване на разходите, в това число намаляване броя на персонала, оптимизация на вътрешните процеси и закриване на 22 от съществуващите 131 клона до средата на 2011 г. В резултат на това нейните административни разходи постепенно ще бъдат намалени с [5-8] % до 2014 г. (13)
(26)
Германия твърди, че Банката ще спазва ограниченията на плащанията на купони (приложение I, точка 7), рекламирането (приложение I, точка 9) и забраните за придобиване (приложение I, точка 8), както и забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените, която предвижда, че до края на 2014 г. Sparkasse KölnBonn няма да предлага по-добри проценти за депозити и ипотеки от най-добрите, предлагани от 10-те най-големи нейни конкуренти (за депозити - от гледна точка на пазарни дялове на конкурентите на съответния пазар в района на Кьолн и Бон и за ипотеки - от гледна точка на пазарен дял в ново производство в Германия, вж. приложение I, точка 5).
4.2. Преструктуриране на дъщерните дружества
(27)
Sparkasse KölnBonn планира да намали притежаваните от нея дъщерни дружества с една трета. От портфейла от дъщерни дружества, който фигурира в счетоводните отчети на Банката със стойност 635 милиона евро към 31 декември 2008 г., [20-40] милиона евро са продадени или ликвидирани до края на 2009 г. и още [180-250] милиона евро предстои да бъдат продадени. Като прилага тази мярка, в зависимост от вида на дъщерното дружество, Sparkasse KölnBonn преследва две цели. Първо, целта на продажбите на дъщерни дружества (14), осъществяващи странични дейности, които работят по проекти за регионално развитие или общинско и социално настаняване, е да се намали експозицията на риск и уязвимостта на Sparkasse KölnBonn. Второ, целта на продажбата на дялове в предприятия, които само непряко са свързани с дейността на Sparkasse KölnBonn, е да се реализират печалби за финансиране на преструктурирането на Sparkasse KölnBonn (вж. приложение I, точка 10). Пълен списък на дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени, е предоставен в приложение I, точки 10 и 13.
(28)
Примери за продажби във втората група са дяловете в дружества като RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG и neue leben Pensionsverwaltung AG. Тези продажби вече са приключили и са осигурили постъпления в общ размер от приблизително [25-35] милиона евро.
(29)
За определени дъщерни дружества, чиято стойност приблизително е [70-100] милиона евро, Sparkasse KölnBonn не очаква голям интерес от частни купувачи трети страни. Този слаб интерес се дължи главно на характера на тези предприятия - фактът, че те са малки и се занимават със социално настаняване и регионално развитие в сътрудничество с град Кьолн или тяхната структура на собственост, в която град Кьолн вече доминира. Следователно Банката възнамерява да продаде тези дейности на [град Кьолн или дружество, свързано с град Кьолн]. Прехвърлянето би следвало да се реализира по пазарна стойност, определена от независим експерт. Активите, притежавани от дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени на град Кьолн, са свързани главно с дейности в областта на недвижимите имоти.
(30)
Вследствие на прилагането на мерките за преструктуриране Банката ще намали нейните рисковопретеглени активи (RWA) с [2-5] милиарда евро до [15-20] милиарда евро (т.е. с [15-20] %) (без да се отчита бъдещ растеж в основната дейност през периода на преструктуриране). Ако бъде взет предвид растеж в основната дейност, намалението на RWA ще възлезе на [10-15] % до 2014 г. […] на Sparkasse KölnBonn ще намалее с [4-6] милиарда евро до [20-30] милиарда евро (т.е. с [15-20] %) (без да се взема предвид бъдещ растеж в основната дейност през периода на преструктуриране). Ако бъде взет предвид растеж в основната дейност, мерките за преструктуриране ще доведат до общо намаление на активите с 5 %.
4.3. Възможност за връщане на жизнеспособността при основен сценарий и сценарий с неблагоприятни пазарни условия
(31)
Германия е представила основен сценарий и сценарий с неблагоприятни пазарни условия с цел да покаже възможността на Sparkasse KölnBonn да възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план.
(32)
Представените финансови прогнози в основния сценарий са базирани на допускания, които съответстват на прогнозите за Германия, публикувани от признати икономически институти. Приема се, че растежът на БВП ще се запази на същото умерено равнище през целия период на преструктуриране. Очаква се процентът на безработицата да продължи да се повишава до 2011 г., а след това да започне бавно да спада. Накрая очаква се понастоящем неблагоприятната среда с ниски лихвени проценти да се подобри през 2010 г. и след това да остане без промяна за останалата част от периода на преструктуриране.
(33)
Както е показано в таблица 1 по-долу, при основния сценарий се очаква Sparkasse KölnBonn да възвърне своята доходност през 2010 г. и непрекъснато да подобрява нейните резултати до 2014 г. През 2014 г. Банката ще постигне възвръщаемост на собствения капитал (ROE) в размер на [9-10] %. Диаграма 1 по-долу илюстрира основните показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г.
Таблица 1
Печалба на Sparkasse KölnBonn преди данъчно облагане за периода 2010-2014 г. в основния сценарий
Сценарий
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2012 г.
2014 г.
Основен сценарий
- 98,8
[5 - 10]
[80 - 100]
[125 - 150]
[125 - 150]
[20 - 225]
Диаграма 1
Основни показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 - основен сценарий
Показатели
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
RWA (15) (млрд. евро)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Съотношение от първи ред (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
При сценария с неблагоприятни пазарни условия макроикономическите допускания предвиждат продължаване на кризата до 2011 г. и бавно възстановяване през 2012 г. Сценарият с неблагоприятни пазарни условия предвижда, че лихвените проценти ще останат на неблагоприятно ниско равнище в продължение на още две години спрямо основния сценарий.
(35)
При сценария с неблагоприятни пазарни условия се очаква Sparkasse KölnBonn да възвърне нейната доходност през 2012 г. и непрекъснато да подобрява резултатите си до 2014 г. През 2014 г. Банката ще постигне ROE в размер на [10-12,5] %. В съответствие със сценария с неблагоприятни пазарни условия съотношението на капитала за Sparkasse KölnBonn и за цялата консолидирана група ще остане доста над минималните регулаторни изисквания през целия период на преструктуриране. Таблица 2 и диаграма 2 по-долу илюстрират основните показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г. при сценария с неблагоприятни пазарни условия.
Таблица 2
Печалба на Sparkasse KölnBonn преди данъчно облагане за периода 2010-2014 г. при сценария с неблагоприятни пазарни условия
Сценарий
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
Сценарий с неблагоприятни пазарни условия
- 98,8
- [125 - 150]
- [25 - 50]
[50 - 75]
[125 - 150]
[175 - 200]
Диаграма 2
Основни показатели за финансовите резултати на Sparkasse KölnBonn за периода 2008-2014 г. - сценарий с неблагоприятни пазарни условия
Показатели
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
RWA (17) (млрд. евро)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Съотношение от първи ред (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Извършен е допълнителен анализ на чувствителността на лихвените проценти, тъй като основната пречка пред реализирането на приходи от страна на Банката представлява настоящото ниско равнище на краткосрочните лихвени проценти (сценарий 1: увеличаване на лихвената крива със 100 базисни пункта, сценарий 2: понижението ѝ с 50 базисни пункта). Анализът потвърди, че допълнителното увеличаване на лихвените проценти би подобрило доходността на Sparkasse KölnBonn, докато намаляващите лихвени проценти биха намалили нейната доходност, т.е. линейно намаляване на краткосрочните лихвени проценти с 50 базисни пункта би довело до намаляване на печалбата с [20-25] милиона евро годишно. Като цяло предоставеният от Германия анализ на чувствителността показва, че уязвимостта на Sparkasse KölnBonn на големи шокове на лихвените проценти е ограничена.
4.4. Корпоративно управление
(37)
Германия представи информация, която показва, че инвестициите, направени на база политически съображения, които са допринесли за затрудненията на Sparkasse KölnBonn, са били одобрени през периода 1997-2004 г. - преди сливането на Stadtsparkasse Köln с Sparkasse Bonn през 2005 г., което е създало Sparkasse KölnBonn в настоящата му форма. Тези инвестиции са решени също така при условията на различна правна уредба, регламентирана главно от Закона за спестовните банки на Северен Рейн-Вестфалия (19). След това са правени подобрения в корпоративното управление на Sparkasse KölnBonn.
(38)
Поради промяна на структурата на отговорната публична институция на Банката (Träger) след сливането от 2005 г., важните решения в Zweckverband се вземат с квалифицирано мнозинство на гласовете на акционерите, което е определено на най-малко 85 % - равнище, което надвишава дяловото участие на всеки един от градовете.
(39)
Броят и големината на органите на института са били намалени, което включва значителни намаления на големината на Надзорния съвет и на Управителния съвет (20). Разпуснат беше Комитетът по дяловите участия, състоящ се от трима члена на Управителния съвет, който в бившата Stadtsparkasse Köln е имал право да взема предварителни решения относно инвестициите в дъщерни дружества. Управителният съвет пое отговорността за инвестиционната политика по отношение на ангажиментите, свързани със собствен капитал, които следва да се оценяват на база на икономически критерии. Освен това всяка нова инвестиция, реализирана от Sparkasse KölnBonn, изисква одобрението на Надзорния съвет.
(40)
Промените в Закона за спестовните банки задължиха Банката да създаде комитети по риска и по счетоводната отчетност и да им предостави широки контролни правомощия. Законът изисква също така членовете на Надзорния съвет да притежават необходимата квалификация, за да оценяват и контролират дейността на спестовна банка. Управителният съвет единствен носи цялата отговорност за управлението на Банката, като не е задължен да изпълнява никакви указания на Надзорния съвет или на акционерите.
(41)
В допълнение към вече приложените подобрения на структурата на корпоративно управление Sparkasse KölnBonn допълнително ще засили нейното управление, като увеличи броя на независимите (21) членове на Надзорния съвет от двама (понастоящем) на четирима от общо 18. Членовете на Комитета по счетоводна отчетност ще бъдат намалени от девет на седем, а, съответно, на Комитета по риска - от девет на шест, считано от 1 януари 2011 г. Комитетите по дяловите участия и по стратегиите ще бъдат разпуснати съответно до края на 2011 г. и на 2010 г. Важността на първия естествено ще отпадне, след като Sparkasse KölnBonn продаде основната част от нейните дъщерни дружества. Задълженията на последния ще бъдат изпълнявани от Управителния съвет. Накрая ще бъдат изменени процесите на вземане на решения по отношение на придобивания на дружества, като ще се включи единодушно вземане на решения в Управителния съвет и в хода на финансов и правен анализ или бизнес оценка ще се изисква инвестициите, надвишаващи [2-5] милиона евро, предварително да бъдат оценени положително от независим експерт.
4.5. Хибриди
(42)
Sparkasse KölnBonn държи хибриден капитал, депозиран от инвеститори трети страни (частни сертификати за участие), в размер 224 милиона евро. Според предоставената от Германия информация Genussrechte и частните сертификати за участие са равнопоставени. Негласните влогове са с по-нисш ранг и от двата вида сертификати. Както е показано на таблица 3 по-долу, от 2008 г. насам не са извършвани плащания на купони по хибриди. През 2008 г. и 2009 г. Genussrechte участват в загубите в размер на 57,4 милиона евро. Негласните влогове и частните сертификати участват в загубите през 2009 г. Считано от 2010 г. хибридните инструменти ще бъдат допълнени и от 2011 г. кумулативните отложени плащания на купони ще бъдат наваксани до 2012 г. През 2013 г. всички хибриди ще бъдат допълнени, всички отложени плащания на купони ще бъдат наваксани и по всеки инструмент ще бъде заплатен пълен купон. Предвид факта, че плащания на купони се извършват при положителен резултат или на отчета за приходите и разходите или на баланса, Sparkasse KölnBonn няма никакво основание да спре плащанията на купони, ако функционира рентабилно и всяко едно намаляване на капитала е било възстановено.
Таблица 3
Разпределение на печалбата на Sparkasse KölnBonn през периода 2009-2014 г. (основен сценарий)
2008 r.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2012 г.
2014 г.
Печалба преди данъчно облагане
- 98,8
[5 - 10]
[80 - 100]
[125 - 150]
[125 - 150]
[20 - 225]
Разпределение на печалбата според капиталовите инструменти
Държавни сертификати за участие
Поемане на загубата
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Частни сертификати за участие
Поемане на загубата
0
12,5
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Негласни влогове
Поемане на загубата
0
19,5
0
0
0
0
0
Основно възстановяване
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Купон
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Германия е поела ангажимент Банката да не извършва никакви плащания на купони по хибридния капитал, притежаван от частни инвеститори, освен плащанията, които е задължена да извърши по договор (вж. приложение I, точка 7).
4.6. WestLB
(44)
Друга причина за затрудненията на Sparkasse KölnBonn беше нейното участие в WestLB. В миналото Sparkasse KölnBonn е реализирала загуби в размер на […] милиона евро, тъй като, в качеството си на член на регионалната асоциация на спестовните банки, тя е правила вноски в резервния фонд, създаден от асоциацията на спестовните банки като „предпазна мрежа“ за нейните членове и Landesbanks. В контекста на оздравяването на WestLB през 2008 г. се е наложила намесата на фонда. Останалата експозиция на риск е свързана с непрякото дялово участие на Sparkasse KölnBonn в WestLB и оставащата непряка отговорност за „лошата“ банка на WestLB чрез RSGV.
(45)
Въпреки че Sparkasse KölnBonn не е инвестирала пряко в WestLB, тя има експозиция на дял в последното, притежаван от RSGV, в което Sparkasse KölnBonn притежава пряк дял от около 19 %. Според предоставената от Германия информация рискът някакво понижение на балансовата стойност на RSGV, дължащо се на WestLB, да окаже въздействие върху Sparkasse KölnBonn е силно ограничен. Първо, WestLB наскоро е било оценено от независима страна и неговата балансова стойност в счетоводните отчети на RSGV е била намалена съответно към 31 декември 2009 г. от първоначалната стойност от […] милиона евро на […] милиона евро към 31 декември 2009 г. Следователно непрекият дял на Sparkasse KölnBonn в WestLB понастоящем възлиза на приблизително […] милиона евро. Освен това, поради факта че Sparkasse KölnBonn има експозиция на WestLB само чрез нейния дял в RSGV, единствено истинската стойност на последното е от значение за Sparkasse KölnBonn. Тя се влияе не само от стойността на WestLB, но също така от други дъщерни дружества и инвестиции, притежавани от RSGV. Оценката на другите дъщерни дружества на RSGV, направена в края на 2009 г., разкри значителни латентни резерви, които биха били достатъчни да покрият дори евентуалния най-неблагоприятен сценарий - пълно отписване на WestLB.
(46)
Задължението на Sparkasse KölnBonn за вноски [в …], създадено с цел покриване на евентуални загуби на наскоро създадената „лоша“ банка на WestLB, възлиза на […] милиона евро за период от 25 години. Въпреки това този ангажимент няма да окаже въздействие върху възможността на Банката да изпълнява нейните нормативни изисквания в бъдеще, тъй като вноските [в …] ще се правят само от бъдещите печалби.
4.7. Частично ранно излизане от кризата
(47)
Германия е поела ангажимент Sparkasse KölnBonn да върне част от получения капитал по-рано от предвиденото в условията на инструментите (вж. приложение I, точка 27). Връщането ще започне от 2011 г. и ще се осъществи в две стъпки.
(48)
Първата стъпка се състои в продажбата на транш от 150 милиона евро […] на Zweckverband. Операцията и по-специално равнището на покупната цена няма да са по-изгодни за Förderungsgesellschaft, отколкото ако е запазило инструмента (22). След това Zweckverband ще преобразува Genussrechte, които понастоящем се признават за капитал от втори ред, в капиталови инструменти от първи ред. По-специално новият инструмент ще бъде субординиран, няма да подлежи на обратно изкупуване за най-малко 30 години и ще има некумулативни плащания на купони. Тази стъпка ще доведе до подобряване на съотношението на капитала от първи ред на Sparkasse KölnBonn с [0,8-1,0] %.
(49)
Увеличаването на съотношението на капитала от първи ред позволява осъществяването на втората стъпка, която представлява обратното изкупуване от страна на Sparkasse KölnBonn на оставащия транш от Genussrechte, притежавани от Förderungsgesellschaft, през 2011 г. с номинална стойност 150 милиона евро. Като цяло и двете стъпки ще доведат до намаляване на съотношението на капитала от втори ред с [0,5-1,0] %. Освен това RSGV или друг член на сектора на спестовните банки ще изкупи на пазарна цена дяловете на Sparkasse KölnBonn в две свързани със спестовните банки […] (23) и […]. Продажбата на непреките дялове в двете дружества ще доведе до допълнително намаление от [0,2-0,5] % на общите активи на Банката. Продажбата на двете дружества е тясно свързана с връщането на втория транш от Genussrechte, тъй като RSGV ще закупи двете дружества с постъпленията от продажбата на Genussrechte.
5. ОСНОВАНИЯ ЗА СТАРТИРАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА ПО МЯРКАТА ЗА РЕКАПИТАЛИЗАЦИЯ
(50)
Комисията напомня, че в този случай е открила официална процедура по разследване на мярката за рекапитализацията по отношение на нейната съвместимост с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3 от ДФЕС (24) като помощ за преструктуриране на 4 ноември 2009 г.
(51)
Освен това Комисията изрази съмнения относно това дали е гарантирано подходящо споделяне на тежестта във всички случаи и дали нарушаването на конкуренцията е било ограничено, както се изисква съгласно правилата за държавна помощ (параграф 50 от Решението за откриване).
(52)
Накрая, предвид несигурността относно това дали затрудненията на Sparkasse KölnBonn се дължат на инвестиционни решения, взети доста преди кризата, или по-скоро на самата криза, Комисията не стигна до заключение относно това дали мерките за рекапитализация биха попаднали в приложното поле на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС или на член 107, параграф 3, буква в от ДФЕС. Комисията реши да продължи с разследването на фактите, за да определи подходящото правно основание, което следва да бъде приложено, като заеме позиция на по-късен етап от процеса.
6. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(53)
Комисията отбелязва, че не са получени мнения от заинтересовани трети страни по отношение на Решението за откриване, свързано с мярката за рекапитализация.
7. МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ
(54)
Германия отбеляза, че е направила преглед на решението на Комисията от 4 ноември 2009 г., в което Комисията е решила да открие процедурата, установена в член 108, параграф 2 от ДФЕС. Тя уведоми Комисията, че поддържа своето мнение, че мерките за рекапитализация, получени от Sparkasse KölnBonn под формата на негласни влогове и сертификати за участие в края на 2008 г. и началото на 2009 г., не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Германия счита, че мерките са в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика в съответствие с представената обосновка преди Решението за откриване (вж. параграфи 24-28 от Решението за откриване).
(55)
Германия не се съгласи с оценката на Комисията, че към момента на прилагане на мерките за рекапитализация, т.е. края на 2008 г./началото на 2009 г., пазарът на хибридни инструменти е бил в пълно затишие (25). По-специално Германия не е съгласна със заключението на Комисията, че никой инвеститор или собственик при условията на пазарна икономика не би се обвързал с такава инвестиция в посочения момент, дори на по-висока цена (вж. параграф 38 от Решението за откриване). Германия твърди, че пазарните промени не са засегнали Sparkasse KölnBonn, която е могла да емитира подчинен дълг, както през последните четири месеца на 2008 г. (в общ размер [10-15] милиона евро), така и през първото тримесечие на 2009 г. (в общ размер [35-40] милиона евро) на траншове от по няколко стотин хиляди евро.
(56)
Накрая Германия възрази на твърдението, че рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn от Förderungsgesellschaft включва някакви държавни ресурси.
(57)
Германия обаче изрази своята увереност, че, ако Комисията потвърди своята предварителна оценка по отношение на характера на държавна помощ на рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn, мерките биха били съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(58)
Германия заяви, че планът за преструктуриране отговаря на всички условия, посочени в Съобщението на Комисията от 23 юли 2009 г. относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (26) („Съобщение относно преструктурирането“).
(59)
Според мнението на Германия планът за преструктуриране гарантира, че в дългосрочен план жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn е възстановена, че Sparkasse KölnBonn осигурява достатъчно собствено участие в разходите за преструктуриране и нарушенията на конкуренцията са ограничени от съществени структурни и поведенчески мерки.
(60)
Поетите ангажименти от Германия са посочени в приложения I-III и представляват неразделна част от настоящото решение. С цел да се гарантира изпълнението на ангажиментите ще бъде назначен контролиращ управител. Процедурата по назначаване и отговорностите на контролиращия управител са посочени в приложение II. Освен това Германия се е ангажирала със срок за извършване на продажбите (вж. приложение I, точки 10 и 13). В случай че съгласуваният срок за извършване на продажбите не бъде спазен, ще бъде назначен управител по продажбите, който ще изпълнява задълженията си в съответствие с условията, посочени в приложение III.
8. ОЦЕНКА
8.1. Съществуване и размер на помощ
(61)
Комисията трябва да прецени дали въпросните мерки представляват държавна помощ. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(62)
В Решението за откриване (раздел 5.1) Комисията направи предварителното заключение, че мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn представляват държавна помощ. Комисията не може да се съгласи с обосновката на Германия, според която мерките не представляват помощ, доколкото условията и на двата инструмента отговарят на това, което един инвеститор при условията на пазарна икономика би приел. Дори ако възнаграждението и по двата инструмента отговаря на лихвата, заплащана по съпоставими инструменти до началото на 2008 г., то е било твърде ниско в случая на Sparkasse KölnBonn, предвид високия риск в резултат на липсата на доходност на Банката. Дори към момента на рекапитализацията пазарът на хибридни инструменти е бил в пълен застой. Следователно, в контекста на настоящия случай и по-специално пазарната ситуация, Комисията не би могла да приеме аргумента, че инвеститор в условията на пазарна икономика би направил инвестицията във въпросния момент, да не говорим за инвестиране при равни условия.
(63)
Разследването не стигна до никаква информация, която би променила тази оценка. Емисиите на подчинен дълг от страна на Sparkasse KölnBonn в края на 2008 г. и през първото тримесечие на 2009 г. не осигуряват надеждно доказателство, че пазарите на хибридни инструменти са били активни, поради твърде ограничения брой свързани отделни траншове. Траншове на хибридни инструменти на стойност няколко стотин хиляди евро представляват много по-различно ниво на риск от това на инструмент с номинална стойност 150 милиона евро и следователно е много по-лесно да бъдат поети от частните пазари. Следователно Комисията поддържа своето мнение, че никой инвеститор при условията на пазарна икономика не би придобил емисия на хибридни инструменти с подобна големина и характеристики като мерките за рекапитализация на Sparkasse KölnBonn към въпросния момент.
(64)
По отношение на характера на ресурсите, използвани от Förderungsgesellschaft за рекапитализацията на Sparkasse KölnBonn, Комисията напомня, че вече е установила в нейната практика, че средствата, предоставени от RSGV, представляват ресурси, които пряко или непряко са контролирани от публични органи (27). Комисията счита, че това се отнася също така за Förderungsgesellschaft, което е изцяло притежавано дъщерно дружество на RSGV. Следователно тези ресурси са държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(65)
В светлината на горното Комисията потвърждава предварителното заключение, до което е стигнала в Решението за откриване, че мерките за рекапитализация в полза на Sparkasse KölnBonn представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(66)
Освен това Комисията отбелязва, че мерките за помощ за оздравяване са преобразувани в помощ за преструктуриране, която отново осигурява предимство за Банката. Мерките са позволили на Банката да получи финансиране в ситуация, в която тя е била неспособна да набере капитал на пазара, особено в условията на финансова и икономическа криза. Това дава на Банката икономическо предимство и засилва нейната позиция в сравнение с тази на нейните конкуренти в Германия и в други държави-членки, които не са получили същата подкрепа. Следователно мерките трябва да се разглеждат като способни да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията между държавите-членки.
(67)
Елементът на помощта в капиталовите инжекции възлиза на 650 милиона евро и представлява 3,3 % по отношение на рисково претеглените активи на Банката (края на 2008 г.).
8.2. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
8.2.1. Правно основание на оценката на съвместимостта
(68)
В своето решение за откриване от 4 ноември 2009 г. Комисията не стигна до заключение относно съответното правно основание за анализа на мерките за рекапитализация. Въз основа на наличната към съответния момент информация, решенията за инвестиране в проекти за регионално развитие, взети през периода, доста преди финансовата криза, изглежда представляват основната причина за затрудненията на Sparkasse KölnBonn. Тъй като кризата явно само е изострила съществуващите проблеми на Банката, прилагането на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС не беше изключено. От друга страна, датата на осъществяване на мерките за рекапитализация в разгара на финансовата криза и банковата практика на Комисията в условия на финансова криза предположиха прилагането на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(69)
Освен това, дори предишни решения да са се позовавали на Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (28) („Насоки за преструктуриране“), Комисията е разяснила в точка 49 от Съобщението относно преструктурирането, че цялата помощ, нотифицирана на Комисията преди 31 декември 2010 г., ще бъде оценявана като помощ за преструктуриране на банки в съответствие със Съобщението относно преструктурирането, а не с Насоките за преструктуриране.
(70)
Предвид продължаващата чувствителност на банковия сектор в Германия, Комисията стига до заключението, че потенциалното ликвидиране на една от най-големите спестовни банки в Германия поради […] би оказало отражение върху цялата система и следователно би застрашило финансовата стабилност в Германия.
(71)
Следователно подходящото правно основание за оценка дали получената помощ от Sparkasse KölnBonn е съвместима с вътрешния пазар като помощ за преструктуриране с цел запазване на финансовата стабилност е член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8.2.2. Съвместимост на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар
(72)
В съответствие със Съобщението относно преструктурирането, първо, планът за преструктуриране трябва да покаже, че процесът на преструктуриране, през който преминава получателя на държавната помощ, е подходящ за възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план. Второ, размерът на помощта трябва да бъде ограничен до необходимия минимум и както получателя, така и притежателите на неговия капитал следва да участват в преструктурирането със свои собствени ресурси във възможно най-голяма степен. Трето, трябва да има мерки за ограничаване на нарушението на конкуренцията, създадено от изкуственото подпомагане на пазарната сила на получатела, и за гарантиране на конкурентен банков сектор. Накрая трябва да бъдат решени определени въпроси, свързани с наблюдението и процедурите.
i) Възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план
(73)
В съответствие с точки 9-11 от Съобщението относно преструктурирането Германия представи всеобхватен и подробен план за преструктуриране, който предоставя пълна информация за бизнес модела. В плана са посочени също така причините за затрудненията, с които се е сблъскала Банката.
(74)
Що се отнася до бизнес модела, Sparkasse KölnBonn възнамерява да се съсредоточи върху традиционните бизнес дейности на регионална спестовна банка. Тя ще предоставя пълната гама от банкови продукти на дребно за основните клиентски сегменти в региона на Кьолн и Бон: физически лица, МСП, както и по-малки корпоративни клиенти и институционални клиенти, намиращи се в региона. В резултат на това Sparkasse KölnBonn ще се съсредоточи върху нейната законоустановена дейност и ще трупа капитал от своята основна компетентност, като същевременно се оттегли от онези области, които са причина за нейните финансови затруднения. По-специално Sparkasse KölnBonn преустановява търгуването със собствен капитал, всички дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, и инвестиции в портфейлите от SAA и ABS. Комисията счита, че новият бизнес модел на Банката е жизнеспособен и устойчив в дългосрочен план.
(75)
Затрудненията на Sparkasse KölnBonn се дължат главно на три дейности: i) проекти за регионално развитие; ii) инвестиции в портфейлите от ABS и SAA; и iii) инвестицията на Банката в WestLB.
(76)
Още през 2008 г. Sparkasse KölnBonn стартира продажбата или ликвидацията на дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, свързани с регионалното развитие. Пълното преустановяване на тези дейности представлява необходима и подходяща мярка за отстраняване на опасенията на Комисията, тъй като продажбите определят горна граница на всички бъдещи загуби или експозиция на риск, произтичащи от дъщерните дружества. Освен това мярката освобождава капитал, както и управленски капацитет, които може да бъдат отново използвани в основната дейност на Банката. При това продажбите ще намалят баланса на Банката с около [180-230] милиона евро ([0-2] %) (29).
(77)
Тъй като дейностите на дъщерните дружества, които предстои да бъдат продадени на град Кьолн, се състоят главно в строителство на недвижими имоти и свързани с недвижими имоти услуги, Комисията не счита, че прилагането на Съобщението относно обработването обезценените активи в банковия сектор на Общността (30) („Съобщение относно обезценените активи“) е необходимо или подходящо в този случай. Балансовите стойности на тези дъщерни дружества са били отписани в значителна степен през изминалите години, за да се приведат в съответствие с техните пазарни стойности. Следователно не се очакват значителни бъдещи загуби за Банката вследствие на продажбата на дъщерните дружества. Освен това ангажиментът на Германия, че Банката ще продава според пазарната стойност, която ще бъде определена от независим експерт, гарантира, че в операциите няма да бъде включена допълнителна държавна помощ.
(78)
Друг източник на проблеми за Банката бяха портфейлите от ABS и SAA. Тези инвестиции вече значително са намалени. Sparkasse KölnBonn ще се оттегли напълно от тези портфейли до края на 2014 г. Поради факта, че тези инвестиции са извън обхвата на новия бизнес модел на Банката, оттеглянето от тези портфейли представлява необходима стъпка за изпълнението на стратегията на Sparkasse KölnBonn. Настоящите балансови стойности на останалите активи в портфейлите от ABS и SAA като цяло отговарят на техните пазарни стойности. Следователно останалата експозиция на риск, произтичаща от тези портфейли, е ограничена и не засяга жизнеспособността на Банката.
(79)
Накрая останалата експозиция на Банката - WestLB, която в миналото е довела до загуби за Sparkasse KölnBonn в размер на […] милиона евро, е с ограничен размер и е компенсирана от резерви в инвестиционния портфейл на RSGV. Освен това вноските на Банката [в …] ще се извършват само от бъдещите нетни печалби. Следователно задължението на Sparkasse KölnBonn да участва [в …] няма да застраши жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn в дългосрочен план. В допълнение Комисията счита за положителен факта, че вноските на Банката са дължими едва след възстановяване на държавния капитал в съответствие с условията на рекапитализацията.
(80)
Комисията отбелязва, че Банката вече е разгледала и в бъдеще ще обръща внимание на слабостите в нейното корпоративно управление. Промяната в структурата на акционерите и въвеждането на гласуването с квалифицирано мнозинство в светлината на сливането на Stadtsparkasse Köln с Sparkasse Bonn през 2005 г. гарантират, че политическите интереси на собствениците няма да вземат връх над икономическите интереси на Банката. Освен това промяната в структурата и големината на органите на Sparkasse KölnBonn, както и на процеса на вземане на решения, води до подобрена отчетност на висшето ръководство. По-малкото разделени отговорности, както и по-големият дял на персонала, който не е политически ангажиран, т.е. [външни …] експерти в органите на Банката, ще увеличи прозрачността и ефективността на процеса на вземане на решения. Заедно с промяната на акционерната структура, тези мерки са насочени към източниците на затрудненията на Sparkasse KölnBonn, тъй като те свеждат до минимум риска, че Sparkasse KölnBonn ще се обвърже в проекти по политически съображения, които противоречат на икономическите интереси на Банката. Освен това независимостта на управлението на Банката изглежда достатъчно застъпена в съществуващото законодателство. Фактът, че Sparkasse KölnBonn е предоставила доказателства, че след 2004 г. Банката не се е обвързвала с нови проекти на политическа основа, показва, че прилаганите мерки са ефективни. Като цяло новият кодекс за корпоративно управление съответства на постигнатото в съпоставими случаи (31). Следователно вече направените промени в корпоративното управление на Sparkasse KölnBonn, както и тези, за които е поет ангажимент, могат да се считат за подходящи и достатъчни, за да допринесат за възстановяването на жизнеспособността на Банката в дългосрочен план.
(81)
Комисията счита, че планът за преструктуриране на Sparkasse KölnBonn отговаря на изискванията, посочени в точка 9 и точки 12-15 от Съобщението относно преструктурирането, а именно че планът за преструктуриране следва да покаже също така как Банката възможно най-скоро ще възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план без държавна помощ. По-специално Банката следва да може да генерира подходяща възвръщаемост на нейния капитал, като същевременно покрива всички разходи за нейната обичайна дейност и спазва съответните регулаторни изисквания.
(82)
Първо, Sparkasse KölnBonn е предоставила финансови прогнози за периода 2008-2014 г., в които се дава информация за приходите, разходите, обезценките, печалбите и капиталовата позиция на Банката. Комисията счита, че предоставените прогнози при основния сценарий са базирани на разумни основни макроикономически допускания. Банката очаква отново да генерира печалби през 2010 г. и непрекъснато да подобрява своите годишни резултати през целия период на преструктуриране. Освен това през 2014 г. ROE ще достигне равнище от [9-10] %, което изглежда подходящо равнище на възвръщаемост за банка на дребно при нормални пазарни условия. Освен това, считано от 2013 г., Sparkasse KölnBonn напълно ще възстанови мерките за помощ. Съотношенията на капитала на Банката остават доста над минималните нормативни изисквания, като съотношението от първи ред ще се подобри от 6,1 % през 2009 г. на [8-9] % през 2014 г.
(83)
Второ, Sparkasse KölnBonn показа, че може да издържи на сценарий с неблагоприятни пазарни условия. Допусканията в сценария с неблагоприятни пазарни условия са оценени като уместни. Поради факта, че сценарият с неблагоприятни пазарни условия показва, че Sparkasse KölnBonn ще надвиши нейните нормативни капиталови изисквания, може да се счита, че Банката отговаря на изискванията на параграф 13 от Съобщението относно преструктурирането. Освен това анализът на чувствителността показва, че Банката може да устои на значителна промяна в лихвените проценти в бъдеще.
(84)
Накрая Sparkasse KölnBonn представи стратегия за частично ранно излизане от кризата. Частичното връщане на държавния капитал би трябвало да бъде възможно без да се намалява капиталовата основа на институцията, тъй като според прогнозите съотношението на капитала от първи ред на Sparkasse KölnBonn ще достигне [6-7] % през 2010 г. и след това ще надвиши това равнище при основния сценарий и също ще остане над нормативния минимум в сценария с неблагоприятни пазарни условия в плана за преструктуриране. Частичното ранно излизане от кризата не е свързано с допълнителна помощ нито за Sparkasse KölnBonn, нито за други дружества, които са част от операцията. Първо, поради определянето на покупната цена, която следва да бъде заплатена за първия транш Genussrechte от 150 милиона евро, която е почти равна на паричния поток, който Förderungsgesellschaft би получило, ако е било запазило инструмента, в крайна сметка Förderungsgesellschaft няма да бъде по-облагодетелствано. Второ, операцията се осъществява между две публични дружества. Освен това, поради факта, че инструментът, който предстои да бъде преобразуван в капитал от първи ред, вече се определя като помощ и Sparkasse KölnBonn ще заплати същото възнаграждение на Zweckverband след преобразуването, Комисията не счита, че в преобразуването е обвързана някаква допълнителна помощ. Накрая обратното изкупуване от Sparkasse KölnBonn на втория транш от 150 милиона евро също ще бъде почти равно на паричния поток, който Förderungsgesellschaft би получило, ако е било запазило инструмента.
(85)
Вследствие на това Комисията счита, че планът за преструктуриране, представен от Sparkasse KölnBonn, изпълнява изискванията на Съобщението относно преструктурирането по отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност и с това се намаляват съмненията, изразени в Решението за откриване.
ii) Собствен принос/споделяне на тежестта
(86)
Както е посочено в Съобщението относно преструктурирането, банките и техните акционери трябва да допринесат за преструктурирането във възможно най-голяма степен, за да се гарантира ограничаването на помощта до необходимия минимум. Това предполага, че банките ще използват свои собствени ресурси за финансиране на преструктурирането, като например продават активи, а акционерите, по възможност, следва да поемат загубите на банката. Мерките, за които е поела ангажимент Sparkasse KölnBonn, гарантират използването на собствени ресурси и участието в преструктурирането на частни инвеститори, които притежават хибриден капитал на Банката.
(87)
Планът за преструктуриране не съдържа никакви елементи, които предполагат, че помощта надвишава средствата, изисквани за покриване на разходите, направени с оглед възстановяване на жизнеспособността. Получената помощ е необходима, за да се гарантира, че Sparkasse KölnBonn ще разполага с разумни капиталови буфери при основния сценарий и ще може да изпълни нормативните капиталови изисквания при сценария с неблагоприятни пазарни условия.
(88)
По отношение на участието в разходите за преструктуриране чрез вътрешни ресурси, генерирани от Sparkasse KölnBonn, Комисията отбелязва, че Банката прилага мерки за намаляване на разходите. Мерките за намаляване на разходите ще доведат до намаляване на годишните разходи с [25-35] милиона евро до края на периода на преструктуриране, което представлява около [5-8] % от общите разходи през 2009 г.
(89)
Освен това продажбите на доходоносни дъщерни дружества, осъществяващи странични дейности, ще осигурят постъпления, които може да бъдат използвани за финансиране на разходите по преструктурирането.
(90)
Банката няма право да спира или забавя плащането на купони по хибридни инструменти, ако реализира печалба през дадена година. Въпреки това притежателите на хибридни инструменти, доколкото е възможно, също участват в покриването на претърпените от Sparkasse KölnBonn загуби, тъй като плащането както на купони, така и на главници по хибридния капитал е било спряно или те са участвали в поемането на загубите на Sparkasse KölnBonn. Следователно Комисията счита, че е гарантирано максималното възможно споделяне на тежестта от частните инвеститори в хибридни инструменти на Банката и, следователно, са изпълнени изискванията на Съобщението относно преструктурирането за участие в разходите за преструктуриране от страна на частните инвеститори.
(91)
Точка 24 от Съобщението относно преструктурирането гласи, че адекватното възнаграждение за държавния капитал също представлява средство за постигане на споделяне на тежестта. В това отношение Комисията счита, че равнището на възнаграждението, определено в условията на мерките за рекапитализация, е подходящо в съчетание с останалите гореописани мерки за споделяне на тежестта. Прогнозните печалби ще дадат възможност на Банката да възстанови държавния капитал и да заплати спрените купони в съответствие с условията на рекапитализацията, считано от 2011 г. - за Genussrechte и от 2013 г. - за негласните влогове, след като бъде допълнен номиналния капитал на инструментите. Следва да се отбележи, че лихвата по Genussrechte, притежавани от държавата, е кумулативна за [2-6] години, а намалението на капитала вследствие поемането на загуби следва да бъде допълнено и при двата инструмента за рекапитализация. Следователно, според финансовите прогнози в основния сценарий, неплатената лихва по Genussrechte и намалената главница по двата инструмента впоследствие ще бъдат възстановени на държавата.
(92)
В светлината на горното Комисията счита, че планът за преструктуриране, представен от Германия, предвижда достатъчен собствен принос към преструктурирането и следователно намалява съмненията, изразени в Решението за откриване.
iii) Мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията
(93)
Съобщението относно преструктурирането изисква плана за преструктуриране да предлага мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията и за гарантиране на конкурентен банков сектор. Освен това те следва да решават проблеми, свързани с моралния риск и да гарантират, че държавната помощ няма да се използва за финансиране на антиконкурентно поведение.
(94)
Пакетът от мерки в достатъчна степен решава проблема с моралния риск. Sparkasse KölnBonn е решена да извърши цялостна продажба на доходоносни странични дейности. Те включват дела в […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG и Neue Leben Pensionsverwaltung AG, които са значителни […] на Sparkasse KölnBonn.
(95)
Германските органи са предоставили подробен график със срокове за извършване на планираните продажби и са решени да назначат контролиращ управител, за да се гарантира своевременното изпълнение на ангажиментите. Ако съгласуваните срокове не бъдат спазени, за продажбите ще бъде назначен управител по продажбите.
(96)
Преструктурирането на Банката включва намаление на присъствието на Sparkasse KölnBonn в определени клиентски сегменти. Тези мерки ще позволят на конкурентните достъп до част от големите корпоративни и институционални клиенти на Банката. Тъй като това основно засяга големи структури, които като цяло имат достъп до капиталови пазари, Комисията счита, че рискът от отрицателно въздействие на тази мярка върху реалната икономика е пренебрежимо малък.
(97)
Освен това, вследствие на прилагането на мерките за преструктуриране, Sparkasse KölnBonn ще намали своите общи активи с [15-20] % от гледна точка на RWA ([15-20] % от гледна точка на общи активи) на формална база и с [10-15] % при включване на бъдещ растеж (5 % от гледна точка на общи активи). Намалението ще се дължи главно на оттеглянето от инвестициите в SAA и ABS, прекратяване на търгуването със собствен капитал ([6-8] % от гледна точка на RWA, [6-8] % от гледна точка на общи активи) и намалението на големи експозиции на кредит и кредитни линии за институционални клиенти (RWA: [5-7] %, общи активи: [5-7] %).
(98)
С оглед на размера на помощта в настоящия случай (3,3 % от RWA), тези мерки могат да се считат за достатъчни и пропорционални от гледна точка на намаляването на големината на Банката и обхвата на дейността ѝ. Sparkasse KölnBonn действа само в региона на Кьолн и Бон, където пазарната ѝ позиция е значителна ([18-23] % - [30-35] % в зависимост от продукта), но не и господстваща. Освен това Банката не заема лидерска позиция по отношение на цените в сегмента на своята основна дейност. По тази причина допълнителните мерки, целящи по-нататъшното намаляване на пазарния дял на Банката в нейния основен пазар на дребно, не изглеждат подходящи в случая на Sparkasse KölnBonn. Първо, Комисията отбелязва, че не основната дейност е източник на затрудненията на Банката. Освен това Германия е предоставила достатъчни доказателства, показващи, че прилагането на такива мерки би било трудно и непропорционално скъпо, като по този начин ще бъде отрицателно засегната способността за реализиране на основните доходи на Банката, което ще представлява заплаха за жизнеспособността на Sparkasse KölnBonn в дългосрочен план. Още повече такива мерки биха засегнали неблагоприятно сегментите на основна дейност на Sparkasse KölnBonn - МСП и частни клиенти - които обаче не са източникът на затрудненията на Банката. Накрая, предвид ограничените алтернативни източници на финансиране за тези групи клиенти и практиката на Комисията, целяща да се запази кредитирането на реалната икономика, Комисията счита, че допълнителното ограничаване на обхвата от дейности на Sparkasse KölnBonn би засегнало нейната основна дейност и, следователно би било в ущърб както на Банката, така и на пазарите, които тя обслужва.
(99)
Комисията отбелязва също така ангажиментите за поведение, поети от Sparkasse KölnBonn и Германия. Тези ангажименти включват забрана за заемане на лидерска позиция по отношение на цените и забрана за рекламиране на държавната подкрепа, като по този начин не се дава възможност на Sparkasse KölnBonn да използва помощта за финансиране на антиконкурентно пазарно поведение. В съответствие с точка 40 от Съобщението относно преструктурирането забраната за придобиване осигурява допълнителна гаранция, че държавната помощ няма да се използва за придобиване на конкуренти.
(100)
Въз основа на горното Комисията счита, че мащабът и характерът на предложените от Sparkasse KölnBonn мерки са достатъчни и подходящи за справяне с всички нарушения на конкуренцията. Следователно планът за преструктуриране на Sparkasse KölnBonn изпълнява изискванията на Съобщението относно преструктурирането от гледна точка на жизнеспособност, споделяне на тежестта и мерки за намаляване на нарушенията на конкуренцията и, следователно, той намалява съмненията, изразени в Решението за откриване.
8.2.3. Мониторинг
(101)
Съгласно раздел 5 от Съобщението относно преструктурирането се изискват редовни доклади, които да позволяват на Комисията да проверява правилното прилагане на плана за преструктуриране. Германия ще назначи контролиращ управител, който ще представя шестмесечни доклади за контрола. Първият доклад следва да бъде представен през февруари 2011 г. Следователно Комисията счита, че надлежният контрол на изпълнението на плана за преструктуриране е гарантиран.
(102)
Комисията счита, че планът за преструктуриране, посочен в глава 4 от настоящото решение, е съвместим с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
9. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(103)
Заключението на Комисията е, че мерките за преструктуриране са уместни, за да се даде възможност на Sparkasse KölnBonn да възстанови нейната жизнеспособност в дългосрочен план, достатъчни - по отношение на споделянето на тежестта и подходящи и пропорционални, за да се компенсират нарушаващите пазара въздействия на въпросните мерки за помощ. Следователно тя счита, че представеният план за преструктуриране изпълнява критериите на Съобщението относно преструктурирането и, следователно, мерките за преструктуриране могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС. По тази причина мерките за предоставяне на капиталова инжекция може да бъдат одобрени в съответствие с плана за преструктуриране,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Помощта за преструктуриране, предоставена на Sparkasse KölnBonn от нейните акционери публични органи, представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Помощта е съвместима с вътрешния пазар, което подлежи на прилагането на плана за преструктуриране и на изпълнението на ангажиментите, посочени в приложения I, II и III.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 29 септември 2010 година.
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 29 septembre 2010
concernant l’aide d’État C 32/09 (ex NN 50/09) accordée par l’Allemagne en vue de la restructuration de la Sparkasse KölnBonn
[notifiée sous le numéro C(2010) 6470]
(Le texte en langue allemande est le seul faisant foi.)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
(2011/526/UE)
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 108, paragraphe 2,
vu l’accord sur l’Espace économique européen, et notamment son article 62, paragraphe 1, point a),
après avoir invité les États membres et les autres intéressés à présenter leurs observations en vertu des articles susmentionnés (1),
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
(1)
L’Allemagne a notifié les mesures en question le 21 octobre 2009.
(2)
Dans sa décision du 4 novembre 2009 (2) (ci-après la «décision d’ouverture»), la Commission a conclu, à titre provisoire, que les mesures de recapitalisation en faveur de la Sparkasse KölnBonn (ci-après la «Sparkasse») constituaient une aide d’État; elle a par ailleurs émis des doutes sur la compatibilité des mesures prises en faveur de la Sparkasse avec le marché intérieur conformément à l’article 107, paragraphe 3, TFUE. La Commission a en outre demandé à l’Allemagne de lui présenter un plan de restructuration.
(3)
La décision d’ouverture publiée le 6 janvier 2010 au Journal officiel de l’Union européenne invitait toutes les parties concernées à présenter leurs observations.
(4)
Le 11 février 2010, l’Allemagne a communiqué le plan de restructuration établi pour la Sparkasse KölnBonn, lequel a fait l’objet, entre décembre 2009 et septembre 2010, de plusieurs réunions et téléconférences.
(5)
Les 15 janvier 2010, 10, 12 et 24 février 2010, 10 et 26 mars 2010, 21 et 28 mai 2010, 8 et 11 juin 2010, 23 juillet 2010 et 10 et 23 août 2010, l’Allemagne a communiqué des informations complémentaires et des mises à jour concernant le plan de restructuration. La version finale du plan de restructuration a été transmise le 1er septembre 2010.
2. DESCRIPTION DE L’ÉTABLISSEMENT FINANCIER BÉNÉFICIAIRE
(6)
La Sparkasse KölnBonn est une caisse d’épargne allemande. Elle est née en 2005 de la fusion entre la Stadtsparkasse Köln et la Sparkasse Bonn, dont les autorités de tutelle (institutions publiques responsables des caisses d’épargne, ci-après les «propriétaires») sont respectivement la municipalité de Cologne et celle de Bonn. Les municipalités de Cologne et de Bonn détiennent respectivement une participation indirecte de 70 % et de 30 % dans le nouvel établissement financier. Depuis la fusion, l’autorité de tutelle de la Sparkasse est le Zweckverband Sparkasse KölnBonn (ci-après le «Zweckverband»). Le Zweckverband est un organisme de droit public détenu à 70 % par la municipalité de Cologne et à 30 % par la municipalité de Bonn.
(7)
À la fin 2008, la Sparkasse était, avec un total de bilan de 31 milliards d’euros, la seconde caisse d’épargne allemande. La notation Moody’s de la Sparkasse était à l’époque Aa2. Le 15 mars 2010, cette notation a été dégradée à A1.
(8)
La Sparkasse propose des services bancaires aux particuliers (banque de détail) et aux entreprises (clientèle commerciale). Elle exerce aussi des activités à vocation régionale dans des secteurs tels que le financement de projets, les marchés des capitaux, ainsi que le secteur financier et la gestion d’actifs.
(9)
La Sparkasse exerce exclusivement ses activités dans la région économique de Cologne-Bonn, dans laquelle elle détenait, en 2008, dans le secteur des dépôts de la clientèle privée, une part de marché d’environ [30-35] (3) %; la même année, elle y détenait une part de marché d’environ [20-25] % dans le secteur des prêts aux particuliers et une part de marché de [15-20] % dans celui des crédits aux entreprises (4).
3. LES MESURES D’AIDE
(10)
La Sparkasse a bénéficié d’une augmentation de capital d’un montant total de 650 millions d’euros grâce à:
i)
l’émission de titres participatifs à la fin 2008; et à
ii)
un apport tacite au début 2009.
3.1. Titres participatifs
(11)
En décembre 2008, la Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (ci-après la «Förderungsgesellschaft») a souscrit à des titres participatifs nominatifs émis par la Sparkasse à hauteur d’un montant total de 300 millions d’euros (en deux tranches de 150 millions d’euros chacune).
(12)
La Förderungsgesellschaft est une filiale à 100 % du Rheinische Sparkassen- und Giroverband (ci-après le «RSGV»). Le RSGV est un organisme de droit public et la structure faîtière des caisses d’épargne établies en Rhénanie, qui représente les caisses d’épargne et donc, en fin de compte, les organismes de droit public et leurs propriétaires (publics). L’objet social de la Förderungsgesellschaft consiste, selon ses statuts, à promouvoir les activités des caisses d’épargne faisant partie du RSGV. Elle peut procéder à une recapitalisation des caisses d’épargne aux seules fins de stimuler l’offre de crédit et peut recourir à l’emprunt.
(13)
Le coupon des titres participatifs s’élève à 8 %. Ces derniers arrivent à échéance le 31 décembre 2013. En vertu des règles prudentielles, les titres participatifs sont des fonds propres complémentaires (Tier 2 capital).
(14)
Les titres participatifs participent aux pertes de l’exercice proportionnellement au rapport entre les capitaux apportés au moyen de titres participatifs et les autres fonds propres participant aux pertes et sont assortis d’un droit à un paiement de régularisation […], ce qui signifie, en d’autres termes, que les paiements sur les titres participatifs qui n’ont pas été effectués doivent l’être jusqu’à [2-6] ans après l’expiration des titres. Il en va de même pour les paiements visant à reconstituer le montant nominal des titres participatifs éventuellement réduit en raison de l’absorption d’une perte.
(15)
Pour financer les titres participatifs, la Förderungsgesellschaft a contracté deux prêts auprès de […]. Ces prêts sont assortis d’un taux fixe annuel de [4-5] % sur toute la durée des titres participatifs. Le RSGV se porte garant pour ces prêts à l’égard de […]; en compensation, il perçoit une rémunération de [1,8-2,5] % de la Förderungsgesellschaft.
3.2. Apport tacite
(16)
Le 2 janvier 2009 et le 27 février 2009, des contrats concernant la création d’une société en participation dotée d’un montant total de 350 millions d’euros ont été conclus entre la Sparkasse et le Zweckverband; la première tranche, d’un montant de 300 millions d’euros a été versée le 2 janvier 2009 et la deuxième, d’un montant de 50 millions d’euros, le 1er avril 2009. L’apport tacite est une structure qui ne confère pas de droits de vote à l’investisseur, mais qui lui permet de percevoir une rémunération. Il est illimité dans le temps et est comptabilisé, dans le capital de la Sparkasse, en tant que fonds propres de catégorie 1. Il est détenu par le Zweckverband.
(17)
Pour financer l’apport tacite, le Zweckverband a contracté, pour la première tranche, un prêt de 300 millions d’euros. Ce prêt est accordé à hauteur de 50 % par […] et de 50 % par […]. Le Zweckverband paie pour ce prêt une rémunération correspondant au taux EURIBOR à 12 mois, majoré [0,7-1,1] %. La deuxième tranche de 50 millions d’euros a été refinancée au moyen d’un prêt de […] assorti d’une rémunération correspondant au taux EURIBOR, majoré de [0,7-1,1] %. Le prêt du Zweckverband n’est couvert par aucune garantie particulière des municipalités de Cologne et de Bonn; selon les statuts du Zweckverband, il existe toutefois une responsabilité statutaire illimitée des deux municipalités à l’égard des engagements du Zweckverband.
(18)
La Sparkasse paie, pour l’apport tacite, une rémunération correspondant au taux EURIBOR à 12 mois, majoré de 7,25 %. Le montant de cette rémunération a été fixé après que la Deutsche Bank a délivré une attestation d’équité. Le versement de la rémunération est lié au solde reporté de l’exercice précédent et est supprimé si la Sparkasse n’affiche pas de bénéfice pour l’année concernée. Un versement est exclu si le ratio de fonds propres est inférieur à 9 % à l’échéance et si le paiement devait générer une perte ou entraîner une hausse de cette dernière pour l’exercice en cause. Si l’apport tacite n’est pas utilisé, il n’y a pas d’obligation de verser ultérieurement les montants auxquels il a été renoncé. En outre, l’apport tacite participe aux éventuelles pertes reportées proportionnellement au capital total participant à la perte.
4. LE PLAN DE RESTRUCTURATION
(19)
D’après le plan de restructuration, la Sparkasse KölnBonn se concentrera sur son modèle statutaire de caisse d’épargne régionale. L’établissement financier se recentrera sur l’offre de services de banque de détail à sa clientèle traditionnelle (particuliers et PME), renoncera à des activités telles que les opérations pour compte propre ou les investissements dans des produits structurés et cédera des filiales non essentielles. De plus, la banque réduira sensiblement ses coûts administratifs.
4.1. Description du plan de restructuration
(20)
La Sparkasse concentrera l’essentiel de son activité sur les segments de la clientèle privée, du private banking, des PME, de la clientèle d’entreprises et des clients institutionnels établis dans la région économique de Cologne-Bonn. Dans le segment de la clientèle d’entreprises, la Sparkasse se concentrera sur les clients affichant un chiffre d’affaires annuel inférieur à 250 millions d’euros.
(21)
La Sparkasse résorbera son important engagement de crédit, notamment en réduisant ses lignes de crédit, en exigeant des sûretés supplémentaires et en concluant des transactions de risque de crédit avec d’autres établissements financiers. Dans le segment de la clientèle d’entreprises, la Sparkasse a déjà pu réduire ses engagements de crédit de 551,5 millions d’euros; d’ici la fin de 2013, l’engagement de crédit initial de 2,8 milliards d’euros (situation en 2008) doit de nouveau être réduit de [0,9-1,1] milliards d’euros. En outre, d’ici la fin de 2013, un engagement de crédit de [0,8-0,9] milliards d’euros à l’égard d’organismes publics non établis dans la région de Cologne-Bonn doit être réduit au moyen des mêmes instruments de fonds propres (voir annexe I, point 4).
(22)
La Sparkasse a déjà ramené le volume de ses opérations pour compte propre du montant initial de 550 millions d’euros à actuellement [20-23] millions d’euros et le réduira à terme à zéro. La Sparkasse renoncera à l’avenir à toute opération pour compte propre et envisage de renoncer à son statut d’établissement gérant un portefeuille de négociation de manière à exercer comme des activités de portefeuille bancaire les activités pour compte propre qui lui restent et qui sont limitées en termes de volume. Elles seront limitées à certains produits et ne pourront excéder un risque de crédit quotidien déterminé (risque de marché [3-5] millions d’euros; voir annexe I, point 2).
(23)
Une des raisons principales des pertes subies par la Sparkasse en 2008 réside dans les investissements qu’elle a réalisés dans les portefeuilles dits «ABS» et d’«allocation stratégique des actifs» (SAA). En achetant le portefeuille ABS, la Sparkasse a acquis des actifs géographiquement diversifiés (5) et pour la plupart notés «AAA», dont des RMBS (6), des CDO (7), des CMBS (8), des ABS (9) et des CLO (10). À la fin 2007, le portefeuille ABS était valorisé à un montant de 1,05 milliard d’euros dans les comptes de la Sparkasse. Le portefeuille SAA est un portefeuille-titres diversifié géré par l’intermédiaire de fonds spéciaux, qui est notamment constitué de participations internationales au capital, de REIT (11) et de prêts [y compris des classes d’actifs «High Yield» (titres à rendement élevé) et des marchés émergents]. À la fin 2007, ce portefeuille était valorisé à un montant de 2,2 milliards d’euros dans les comptes de la Sparkasse. En dépit des efforts consentis par cette dernière pour garantir une large diversification des portefeuilles ABS et SAA, la crise des marchés financiers a entraîné des corrections de valeur sensibles dans ces portefeuilles. En 2008, la Sparkasse a dû procéder à des amortissements pour un montant de 249 millions d’euros (12), essentiellement sur ces deux portefeuilles; en 2007 déjà, elle avait dû comptabiliser des amortissements pour un montant de 108 millions d’euros.
(24)
Selon le plan de restructuration élaboré pour la Sparkasse, les investissements dans les portefeuilles ABS et SAA ne correspondent pas au profil de risque d’une caisse d’épargne traditionnelle et à sa réorientation stratégique vers son cœur de métier.. C’est la raison pour laquelle la Sparkasse a décidé de céder intégralement ou de réduire ces engagements d’ici à 2014. En mars 2008, la Sparkasse a diminué ses investissements SAA de moitié afin de réduire le risque auquel elle était exposée. D’autres cessions ont suivi en 2009 et ont permis de ramener le portefeuille SAA à 468 millions d’euros (situation au 30 septembre 2009). L’impact du portefeuille ABS résiduel (à la date du 30 septembre 2009, il avait une valeur nominale de 970 millions d’euros) sur les comptes de la Sparkasse est compensé, en 2010, par un provisionnement des risques et une couverture correspondants. Le reste du portefeuille doit être cédé en [2012-2014].
(25)
La Sparkasse a lancé un vaste programme de réduction des coûts, qui prévoit notamment une réduction des effectifs, l’optimisation des procédures internes et, d’ici la mi-2011, la fermeture de 22 filiales (sur un total de 131). Les coûts administratifs seront ainsi progressivement ramenés, d’ici à 2014, à [5-8] % (13).
(26)
L’Allemagne assure que la Sparkasse respectera des restrictions sur les paiements de coupons (annexe I, point 7) et quant à la publicité (annexe I, point 9), des interdictions d’acquisition (annexe I, point 8), ainsi qu’une interdiction d’exercer une influence dominante sur les prix. En vertu de cette interdiction, la Sparkasse ne proposera pas, d’ici la fin de 2014, pour les dépôts et le crédit immobilier, de prix inférieurs à ceux du concurrent, parmi les dix plus grands, pratiquant les meilleurs prix (en ce qui concerne les dépôts, les données de référence sont les parts de marché sur le marché en cause dans la région économique de Cologne/Bonn et, pour ce qui est du crédit immobilier, les parts de marché concernant la nouvelle activité en République fédérale d’Allemagne; voir annexe I, point 5).
4.2. Restructuration des filiales
(27)
La Sparkasse réduira son portefeuille de filiales d’un tiers. Au 31 décembre 2008, la valeur comptable des entreprises liées s’élevait, dans les comptes de la Sparkasse, à 635 millions d’euros; les actifs vendus ou liquides s’élevaient fin 2009 à [20-40] million et de nouvelles cessions sont programmées pour un montant total de [180-250] millions d’euros. La Sparkasse poursuit ainsi, selon la nature de la filiale, deux objectifs. Premièrement, la cession de filiales non essentielles (14) participant à des projets de développement régional ou à des projets communaux de construction de logements sociaux vise à réduire le risque de crédit et la vulnérabilité de la Sparkasse. Deuxièmement, les bénéfices tirés de la vente de participations n’ayant qu’un lien indirect avec l’activité de la Sparkasse sont destinés à financer la restructuration de cette dernière (voir annexe I, point 10). La liste complète des filiales à céder figure à l’annexe I, points 10 et 13.
(28)
Cette dernière catégorie comprend notamment les participations dans les entreprises RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG et neue leben Pensionsverwaltung AG. Ces participations ont déjà été cédées pour des recettes d’un montant total de [25-35] millions d’euros.
(29)
Pour quelques filiales affichant une valeur de réalisation d’environ [70-100] millions d’euros, la Sparkasse n’escompte, au vu de la nature de ces entreprises, qu’un intérêt limité de la part d’acheteurs du secteur privé. Ce faible intérêt s’explique principalement par le fait qu’il s’agit surtout de petites entreprises engagées dans la construction de logements sociaux et le développement régional en collaboration avec la municipalité de Cologne ou dont la structure de participation est déjà fortement dominée par cette dernière. Aussi la Sparkasse envisage-t-elle de céder ces activités [à la municipalité de Cologne ou à une société liée à cette dernière]. Cette cession s’effectuerait au prix du marché calculé par un expert indépendant. Les actifs des filiales qui doivent être vendues à la municipalité de Cologne sont essentiellement liés à des opérations immobilières.
(30)
À la suite de la mise en œuvre des mesures de restructuration, la Sparkasse réduira ses actifs à risques pondérés de [2-5] milliards d’euros pour les ramener à [15-20] milliards d’euros (soit une réduction de [15-20] %). (Ce chiffre ne tient pas compte de la croissance de l’activité de base pendant la phase de restructuration). Si cette croissance n’est pas prise en compte, la réduction des actifs à risques pondérés s’élèvera à [10-15] % d’ici à 2014. Le […] de la Sparkasse KölnBonn sera réduit de [4-6] milliards d’euros en termes nominaux pour être ramené à [20-30] milliards d’euros (soit une réduction de [15-20] %). (Ce chiffre ne tient pas compte de la croissance de l’activité de base pendant la phase de restructuration). Si l’on tient compte de cette croissance, les mesures de restructuration se solderont par une réduction des actifs de 5 %.
4.3. Retour à la viabilité dans le scénario de base et dans le scénario le moins favorable
(31)
L’Allemagne a élaboré un scénario de base et un scénario le moins favorable pour démontrer que la Sparkasse est en mesure de rétablir sa viabilité à long terme.
(32)
Les projections financières sur lesquelles repose le scénario de base se fondent sur les prévisions établies pour l’Allemagne par des institutions économiques compétentes en la matière. Elles se fondent sur l’hypothèse que la croissance du PIB se maintiendra, pendant toute la durée de la restructuration, au même niveau modéré et que le taux de chômage continuera de croître jusqu’en 2011 pour baisser ensuite lentement. Pour 2010, on s’attend à une amélioration de l’environnement économique, actuellement défavorable en raison du faible niveau des taux d’intérêt, qui se maintiendra pendant le restant de la période de restructuration.
(33)
Comme le montre le tableau 1 ci-dessous, la Sparkasse renouerait, dans le scénario de base, avec la rentabilité en 2010 et améliorerait ses résultats de manière durable jusqu’en 2014. Pour 2014, elle devrait atteindre une rentabilité sur fonds propres de [9-10] %. Le graphique 1 présente les principaux chiffres concernant la Sparkasse pour la période 2008-2014.
Tableau 1
Sparkasse KölnBonn - Bénéfice avant impôts 2010-2014 (scénario de base)
Scénario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Scénario de base
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Graphique 1
Chiffres concernant la Sparkasse KölnBonn pour la période 2008-2014
Chiffres-clés
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Actifs à risques (15) pondérés (milliards EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Ratio Tier-1- (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9]%
([7-8]%)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
Rentabilité sur fonds propres
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
Ratio coûts/revenus
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
ETP
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
Dans le scénario le moins favorable, les hypothèses macroéconomiques se fondent sur la persistance de la crise financière jusqu’en 2011 et sur une légère reprise de la conjoncture en 2012. Selon ce scénario, la tendance marquée par des taux d’intérêts bas restera défavorable deux années de plus que ce que prévoit le scénario de base.
(35)
Dans le scénario le moins favorable, la Sparkasse devrait renouer avec la rentabilité en 2012 et améliorer ensuite ses résultats de manière durable jusqu’en 2014. Pour 2014, elle devrait atteindre une rentabilité sur fonds propres de [10-12,5] %. Dans le scénario le moins favorable, les ratios de fonds propres de la Sparkasse et de l’ensemble du groupe consolidé resteront nettement supérieurs, pendant toute la phase de restructuration, aux exigences réglementaires minimales. Le tableau 2 et le graphique 2 présentent les principaux chiffres concernant la Sparkasse KölnBonn pour la période 2008-2014 dans le scénario le moins favorable.
Tableau 2
Sparkasse KölnBonn - Bénéfice avant impôts 2010-2014 (scénario le moins favorable)
Scenario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Scenario le moins favorable
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Graphique 2
Chiffres concernant la Sparkasse KölnBonn pour la période 2008-2014 (scénario le moins favorable)
chiffres-clés
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Actifs à risques pondérés (17) (milliards EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Ratio Tier-1- (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
Rentabilité sur fonds propres
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
Ratio coûts/revenus
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
ETP
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Le bas niveau actuel des taux d’intérêt à court terme étant l’élément qui pèse le plus sur les revenus de la Sparkasse, une nouvelle analyse de sensibilité portant sur les taux d’intérêt a été réalisée (scénario 1: tendance à la hausse de la courbe des taux de 100 points de base; scénario 2: tendance à la baisse de 50 points de base). L’analyse a confirmé que la poursuite de la hausse des taux d’intérêt profiterait à la rentabilité de la Sparkasse, tandis qu’une baisse des taux d’intérêt l’affaiblirait; une baisse linéaire des taux d’intérêt à court terme de 50 points de base entraînerait une baisse des bénéfices de [20-25] millions d’euros par an. De manière générale, l’analyse de sensibilité communiquée par l’Allemagne montre que la vulnérabilité de la Sparkasse aux chocs de taux d’intérêt importants est limitée.
4.4. Gouvernance d’entreprise
(37)
Les informations communiquées par l’Allemagne révèlent que les investissements répondant à des motivations politiques qui ont contribué aux difficultés de la Sparkasse ont été décidés pendant la période 1997-2004, c.-à-d. avant la fusion, en 2005, entre la Stadtsparkasse Köln et la Sparkasse Bonn qui a débouché sur la création de l’actuelle Sparkasse; ces décisions ont aussi été prises sur une autre base juridique, qui était principalement définie par la loi sur les caisses d’épargne du Land de Rhénanie-du-Nord-Westphalie (19). Dans l’intervalle, la gouvernance d’entreprise de la Sparkasse a été améliorée.
(38)
Compte tenu des changements structurels à apporter à l’autorité de tutelle après la fusion des deux caisses d’épargne intervenue en 2005, les décisions importantes prises au sein du Zweckverband doivent être adoptées à la majorité qualifiée des voix des actionnaires; cette majorité qualifiée a été fixée à 85 %, niveau supérieur à la participation de chacune des municipalités.
(39)
Le nombre et la taille des organes de la Sparkasse ont été réduits; c’est ainsi, notamment, que la taille du conseil d’administration et du comité de direction a été considérablement réduite (20). Le comité de participation, constitué de trois membres du comité de direction, qui était habilité, dans l’ancienne Stadtsparkasse Köln, à prendre des décisions préalables sur des investissements au sein de la filiale, a été dissous. La responsabilité de la politique d’investissement en matière de participations (au capital), qui doit être examinée au regard de critères économiques, a été transférée au comité de direction. Tous les nouveaux investissements de la Sparkasse doivent en outre être approuvés par le conseil d’administration.
(40)
Pour tenir compte de la modification de la loi sur les caisses d’épargne, la Sparkasse a dû constituer un comité des risques et un comité d’analyse de bilan et les doter de pouvoirs de contrôle étendus. La loi précise en outre que les membres du conseil d’administration doivent posséder l’expertise nécessaire à l’appréciation et au contrôle de l’activité commerciale d’une caisse d’épargne. Le comité de direction est seul responsable de la gestion de la Sparkasse et n’est en aucun cas tenu de se soumettre à des instructions du conseil d’administration ou des actionnaires.
(41)
En plus des améliorations déjà apportées à la structure de gouvernance d’entreprise, la Sparkasse renforcera sa gouvernance en augmentant le nombre de membres indépendants (21) du conseil d’administration de deux (actuellement) à quatre sur un total de 18 membres. À partir du 1er janvier 2011, le comité d’analyse de bilan comptera 7 membres au lieu de 9 jusqu’à présent, et le comité des risques, 6 membres au lieu de 9. Le comité de participation doit être dissous d’ici la fin de 2011 et le comité stratégique d’ici la fin de 2010. Le comité de participation perdra automatiquement en importance dès que la Sparkasse aura vendu une grande partie de ses filiales. Les tâches du comité stratégique seront reprises par le comité de direction. Enfin, les procédures décisionnelles concernant la reprise d’entreprises seront modifiées de manière à ce que le comité de direction ne puisse plus adopter des décisions de participation qu’à l’unanimité et, dans le cas de participations d’un montant supérieur à [2-5] millions d’euros en termes nominaux, au terme d’un audit préalable ou d’une évaluation de l’entreprise réalisés avec l’aide d’un expert indépendant.
4.5. Instruments de capital hybride
(42)
La Sparkasse détient, auprès d’investisseurs indépendants, du capital hybride (titres participatifs privés) pour un montant de 224 millions d’euros. Selon les informations communiquées par l’Allemagne, les titres participatifs et les titres participatifs privés ont le même rang. L’apport tacite est de rang moins élevé que ces deux catégories de titres participatifs. Comme le montre le tableau 3, il n’y a plus eu de paiement de coupons sur le capital hybride à partir de 2008. En 2008 et 2009, les titres participatifs ont participé aux pertes à hauteur de 57,4 millions d’euros. L’apport tacite et les titres participatifs privés ont contribué aux pertes de l’année 2009. Depuis 2010, les instruments de capital hybride sont reconstitués et à partir de 2011, les paiements de coupons non encore effectués feront l’objet d’un rattrapage jusqu’en 2012. En 2013, tous les instruments de capital hybride seront reconstitués et tous les paiements de coupons non effectués feront l’objet d’un rattrapage, de sorte que les coupons seront payés dans leur intégralité pour chaque instrument. Les paiements de coupons devant être effectués en cas de compte de pertes et profits ou de bilan positifs, la Sparkasse ne dispose d’aucun pouvoir d’appréciation en ce qui concerne une possible suspension des paiements de coupons dès lors qu’elle est rentable et que le capital nominal a été reconstitué après réduction(s) éventuelle(s).
Tableau 3
Répartition des bénéfices de la Sparkasse KölnBonn pour la période 2009-2014 (scénario de base)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Bénéfices avant impôts
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Répartition des bénéfices selon les instruments de capital
Titres participatifs de la Förderungs- gesellschaft
Participation aux pertes
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Reconstitution capital
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Titres participatifs privés Apport tacite
Participation aux pertes
0
12,5
0
0
0
0
0
Reconstitution du capital
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Titres participatifs privés Apport tacite
Participation aux pertes
0
19,5
0
0
0
0
0
Reconstitution du capital
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
L’Allemagne a donné l’assurance que la Sparkasse ne procéderait pas à des paiements de coupons sur le capital hybride d’investisseurs privés, sauf si elle y était contractuellement tenue (voir annexe I, point 7).
4.6. WestLB
(44)
Les difficultés financières de la Sparkasse s’expliquent aussi par sa participation au capital de la WestLB. La Sparkasse a subi des pertes d’un montant total de […] millions d’euros, étant donné qu’elle a contribué, en tant que membre du Rheinische Sparkassen- und Giroverband (RSGV), à la dotation du fonds de réserve qui avait été constitué par ce dernier pour servir de filet de sécurité pour ses membres et les banques régionales. Le fonds de réserve est intervenu en 2008 dans le cadre des mesures de sauvetage adoptées en faveur de WestLB. L’exposition aux risques restants est liée à la participation indirecte de la Sparkasse au capital de WestLB et à la participation indirecte restante à l’égard de la structure de défaisance (bad bank) de WestLB en tant que membre du RSGV.
(45)
Bien que la Sparkasse n’ait pas directement investi dans WestLB, elle est néanmoins exposée à un risque du fait de la participation (19 %) qu’elle détient dans le RSGV. Selon les informations communiquées par l’Allemagne, le risque qu’une détérioration éventuelle de la valeur comptable du RSGV en ce qui concerne WestLB ait un impact négatif sur la Sparkasse est réduit. Premièrement, WestLB a récemment été évaluée par un tiers indépendant et sa valeur comptable inscrite au bilan du RSGV à la date du 31 décembre 2009 a été corrigée, passant du niveau historique de […] milliards d’euros à […] millions d’euros à la date du 31 décembre 2009. La participation indirecte de la Sparkasse au capital de WestLB s’élève par conséquent actuellement à environ […] euros. La Sparkasse n’étant également exposée à un risque en ce qui concerne WestLB qu’en raison de la participation qu’elle détient dans le RSGV, seule la valeur intrinsèque de ce dernier est pertinente pour la Sparkasse. Cette valeur est toutefois influencée non seulement par la valeur de WestLB, mais aussi par celle d’autres filiales et investissements du RSGV. L’évaluation des autres filiales du RSGV effectuée à la fin de 2009 a laissé apparaître l’existence de réserves latentes considérables qui suffiraient pour couvrir même une dépréciation de WestLB à 0 à effectuer dans le scénario le moins favorable.
(46)
La contribution obligatoire de la Sparkasse [à …], destinée à couvrir d’éventuelles pertes de la structure de défaisance de WestLB créée récemment, s’élève à […] millions d’euros sur une période de 25 ans. Cette contribution n’a toutefois pas d’impact négatif sur la capacité de la Sparkasse à respecter à l’avenir les ratios de fonds propres réglementaires puisque le paiement de la contribution [à …] ne doit être financé que par les bénéfices futurs.
4.7. Sortie anticipée partielle
(47)
L’Allemagne a donné l’assurance que la Sparkasse rembourserait une partie des capitaux obtenus plus tôt que ce que prévoyaient les dispositions contractuelles pour les instruments de capital (voir annexe I, point 27). Le remboursement débutera en 2011 et se déroulera en deux étapes.
(48)
Dans un premier temps, le Zweckverband […] acquerra une première tranche d’un montant de 150 millions d’euros des titres participatifs de la Förderungsgesellschaft. Cette opération et, en particulier, le niveau du prix d’achat ne permettront pas à la Förderungsgesellschaft d’opérer un retour à meilleure fortune que si elle avait conservé cet instrument (22). Le Zweckverband convertira alors les titres participatifs, qui constituent actuellement du capital Tier 2 (fonds propres complémentaires), en instruments de fonds propres de base (Tier 1). Le nouvel instrument, assorti de coupons non cumulatifs, consisterait en des engagements de rang inférieur d’une durée d’au moins 30 ans. Cette étape permettrait d’augmenter le ratio de fonds propres de catégorie 1 de [0,8-1,0] %.
(49)
L’amélioration du ratio de fonds propres de base conditionne elle-même la réalisation de la deuxième étape, qui consiste dans le rachat, en 2011, par la Sparkasse, de la deuxième tranche des titres participatifs (d’une valeur nominale de 150 millions d’euros) détenus par la Förderungsgesellschaft. Ces deux étapes auront pour effet de réduire les fonds propres complémentaires (Tier 2) de [0,5-1,0] %. De plus, le RSGV ou un autre membre du secteur des caisses d’épargne acquerra les participations de la Sparkasse au capital de deux […] et […] liées à cette dernière au prix du marché (23). La vente de la participation indirecte au capital de ces deux entreprises entraînerait une nouvelle réduction du total de bilan de la Sparkasse de [0,2-0,5] %. La vente de ces deux entreprises est étroitement liée au rachat de la deuxième tranche de titres participatifs, étant donné que le RSGV financera l’achat des deux entreprises par le produit de la vente des titres participatifs.
5. MOTIFS D’OUVERTURE DE LA PROCÉDURE D’EXAMEN DE LA MESURE DE RECAPITALISATION
(50)
Il convient de rappeler qu’en l’espèce, la Commission a ouvert la procédure formelle d’examen le 4 novembre 2009, conformément à l’article 107, paragraphe 3, TFUE (24), en vue d’examiner la compatibilité avec le marché intérieur des mesures de recapitalisation en cause en tant qu’aide à la restructuration.
(51)
En outre, la Commission a émis des doutes sur le fait qu’une répartition appropriée des charges était garantie et que la distorsion de la concurrence était limitée comme exigé par les dispositions relatives aux aides d’État (voir point 50 de la décision d’ouverture).
(52)
Comme il était impossible de déterminer si les difficultés de la Sparkasse étaient dues à des décisions d’investissement adoptées bien avant la crise ou s’expliquaient plutôt par la crise financière, la Commission n’avait pas encore décidé si les mesures de recapitalisation relèveraient de l’article 107, paragraphe 3, point b), TFUE ou de l’article 107, paragraphe 3, point c), TFUE. La Commission a décidé, afin de statuer sur la base juridique applicable, de procéder à un examen approfondi des faits et donc de se prononcer plus tard sur cette question.
6. OBSERVATIONS DES AUTRES PARTIES
(53)
La Commission constate qu’aucune autre partie n’a formulé d’observations au sujet de la décision d’ouverture concernant la mesure de recapitalisation en cause.
7. OBSERVATIONS DE L’ALLEMAGNE
(54)
L’Allemagne a examiné la décision de la Commission du 4 novembre 2009 relative à l’ouverture d’une procédure conformément à l’article 108, paragraphe 2, TFUE. L’Allemagne a informé la Commission qu’elle maintenait son point de vue selon lequel les mesures de recapitalisation en cause prises en faveur de la Sparkasse sous la forme d’un apport tacite et d’une émission de titres participatifs ne constituent pas des aides d’État au sens de l’article 107, paragraphe 1, TFUE. Selon l’Allemagne, les mesures, telles qu’elles sont présentées dans la décision d’ouverture (voir les points 24 à 28 de la décision d’ouverture), sont compatibles avec le principe de l’investisseur opérant dans une économie de marché.
(55)
L’Allemagne conteste l’appréciation de la Commission selon laquelle le marché des instruments hybrides était complètement tari au moment de la mise en œuvre des mesures de recapitalisation (fin 2008/début 2009) (25), ainsi que sa conclusion selon laquelle aucun investisseur opérant dans une économie de marché ou propriétaire n’aurait effectué à l’époque - même à un prix plus élevé - un tel investissement (point 38 de la décision d’ouverture). L’Allemagne fait valoir que la Sparkasse n’était pas concernée par cette évolution du marché; elle a pu contracter des dettes de rang inférieur d’un montant d’environ [10-15] millions d’euros durant les quatre derniers mois de l’année 2008 et d’environ [35-40] millions d’euros durant le premier trimestre de 2009, et ce par tranches pouvant aller jusqu’à plusieurs centaines de milliers d’euros.
(56)
L’Allemagne fait en outre valoir que la recapitalisation de la Sparkasse KölnBonn par la Förderungsgesellschaft n’a pas été financée par des ressources publiques.
(57)
L’Allemagne exprime toutefois la conviction que, si la Commission devait malgré tout confirmer sa conclusion provisoire selon laquelle la recapitalisation de la Sparkasse contient des éléments d’aide d’État, cette mesure serait compatible avec le marché intérieur conformément à l’article 107, paragraphe 3, point b), TFUE.
(58)
L’Allemagne fait valoir que le plan de restructuration remplit toutes les conditions établies dans la communication de la Commission du 23 juillet 2009 sur le retour à la viabilité et l’appréciation des mesures de restructuration prises dans le secteur financier dans le contexte de la crise actuelle, conformément aux règles relatives aux aides d’État (26) (ci-après la «communication sur les mesures de restructuration»).
(59)
Selon l’Allemagne, le plan de restructuration garantit le retour à la viabilité à long terme pour la Sparkasse, l’apport, par cette dernière, d’une contribution propre suffisante aux coûts de restructuration et la limitation des éventuelles distorsions de concurrence engendrées par l’aide d’État par des mesures structurelles et comportementales décisives.
(60)
Les engagements de l’Allemagne figurent aux annexes I, II et III et font partie intégrante de la présente décision. Un mandataire chargé du suivi sera désigné pour garantir la mise en œuvre effective de ces engagements. La procédure de nomination et les missions de ce mandataire sont définies à l’annexe II. L’Allemagne s’est en outre engagée à respecter un calendrier établi pour les cessions (annexe I, points 10 et 13). Si ce calendrier n’est pas respecté, un mandataire chargé de la cession sera désigné. La procédure de nomination et les missions de ce mandataire sont définies à l’annexe III.
8. APPRÉCIATION DE L’AIDE
8.1. Existence d’une aide d’État et montant de l’aide
(61)
Il appartient à la Commission d’apprécier si les mesures en cause constituent des aides d’État. L’article 107, paragraphe 1, du TFUE dispose que «sont incompatibles avec le marché intérieur dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d’État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises».
(62)
Dans la décision d’ouverture (section 5.1), la Commission conclut à titre préliminaire que les deux mesures de recapitalisation en faveur de la Sparkasse constituent des aides d’État. La Commission ne peut accepter l’argument de l’Allemagne selon lequel les mesures ne constituaient pas une aide d’État du fait que les conditions régissant les deux instruments étaient telles qu’un investisseur opérant dans une économie de marché les aurait acceptées. Même si la rémunération accordée pour les deux instruments a correspondu, jusqu’au début de 2008, aux intérêts payés pour des instruments comparables, elle était trop basse, en l’espèce, en raison du risque élevé généré par l’absence de rentabilité de la Sparkasse. En outre, le marché des instruments hybrides était complètement tari au moment de la mise en œuvre des mesures de recapitalisation. Aussi la Commission ne pouvait-elle accepter, au vu des conditions cadres et en particulier de la situation sur le marché, l’argument de l’Allemagne selon lequel un investisseur opérant dans une économie de marché aurait effectué l’investissement même à des conditions identiques.
(63)
L’examen approfondi n’a fait apparaître aucune information susceptible de modifier ce constat. Les dettes de rang inférieur contractées par la Sparkasse à la fin de 2008 et au premier trimestre de 2009 ne constituent pas, en raison du faible montant des différentes tranches, une preuve fiable du fait que les marchés des instruments de capital hybrides ont réellement fonctionné. Le risque lié aux tranches de capital hybride d’un montant de plusieurs centaines de milliers d’euros n’est pas comparable au risque que présente un instrument d’une valeur nominale de 150 millions d’euros et est beaucoup plus facile à absorber par les marchés privés. La Commission maintient donc son point de vue selon lequel aucun investisseur opérant dans une économie de marché n’aurait acquis, à l’époque en question, un instrument de capital hybride de taille et aux caractéristiques comparables à celles des mesures de recapitalisation en faveur de la Sparkasse.
(64)
En ce qui concerne la nature des moyens utilisés par la Förderungsgesellschaft pour la recapitalisation de la Sparkasse, la Commission rappelle qu’elle a déjà décidé dans d’autres cas que les moyens fournis par la Förderungsgesellschaft étaient des moyens contrôlés directement ou indirectement par des instances publiques (27). Selon la Commission, cela vaut aussi pour la Förderungsgesellschaft, qui est une filiale à 100 % du RSGV. Ces moyens doivent donc être considérés comme des ressources d’État au sens de l’article 107, paragraphe 1, TFUE.
(65)
Compte tenu de ce qui précède, la Commission confirme la conclusion provisoire à laquelle elle est parvenue dans la décision d’ouverture et selon laquelle les mesures de recapitalisation en faveur de la Sparkasse constituent des aides d’État au sens de l’article 107, paragraphe 1, TFUE.
(66)
Il est en outre à noter que les aides au sauvetage ont été converties en aides à la restructuration, qui restent un avantage pour la Sparkasse. Les mesures en question ont permis à la Sparkasse de se financer à un moment où elle n’était pas en mesure, en particulier dans le contexte de la crise économique et financière, de lever des capitaux sur le marché. Cette aide confère à la Sparkasse un avantage économique et renforce sa position par rapport à ses concurrents opérant en Allemagne et dans d’autres États membres, qui n’ont pas bénéficié du même soutien. Les mesures en cause sont donc susceptibles de fausser la concurrence et d’affecter les échanges entre États membres.
(67)
L’élément d’aide d’État contenu dans les injections de capitaux s’élève à 650 millions d’euros et représente 3,3 % des actifs à risques pondérés de la Sparkasse (situation à la fin 2008).
8.2. Compatibilité de l’aide avec le marché intérieur
8.2.1. Base juridique de l’examen de la compatibilité
(68)
Dans sa décision d’ouverture du 4 novembre 2009, la Commission n’avait pas encore statué sur la base juridique applicable à l’examen des mesures de recapitalisation. D’après les informations disponibles à l’époque, les difficultés de la Sparkasse semblent avoir été provoquées principalement par les décisions d’investir dans des projets de développement régionaux, prises bien avant l’éclatement de la crise financière. Cette dernière semblant n’avoir fait qu’aggraver les difficultés financières de la Sparkasse, l’application de l’article 107, paragraphe 3, point c), TFUE n’était pas exclue. Les mesures de recapitalisation ayant été prises au plus fort de la crise financière, l’application de l’article 107, paragraphe 3, point b), TFUE peut toutefois aussi se concevoir, compte tenu, notamment, de la pratique décisionnelle de la Commission dans des affaires concernant des banques en difficulté.
(69)
Même si des décisions antérieures faisaient référence aux lignes directrices communautaires concernant les aides d’État au sauvetage et à la restructuration d’entreprises en difficulté (ci-après les «lignes directrices relatives aux aides d’État au sauvetage et à la restructuration») (28), la Commission a précisé, au point 49 de sa communication sur les mesures de restructuration, que toutes les aides qui lui sont notifiées au plus tard le 31 décembre 2010 seraient appréciées, en tant qu’aides à la restructuration en faveur d’établissements financiers, à la lumière de la communication sur les mesures de restructuration et non en application des lignes directrices relatives aux aides d’État au sauvetage et à la restructuration.
(70)
Compte tenu de la vulnérabilité persistante du secteur bancaire allemand, la Commission conclut qu’en raison de […], la dissolution potentielle d’une des plus grandes caisses d’épargne allemandes aurait eu des effets systémiques et aurait par conséquent menacé la stabilité financière de l’Allemagne.
(71)
Par conséquent, c’est l’article 107, paragraphe 3, point b), qui est choisi comme base juridique pour examiner si l’aide financière accordée à la Sparkasse en tant qu’aide à la restructuration destinée à préserver la stabilité financière est compatible avec le marché intérieur.
8.2.2. Compatibilité de l’aide à la restructuration avec le marché intérieur
(72)
Conformément à la communication sur les mesures de restructuration, le plan de restructuration mis au point pour l’établissement financier bénéficiaire faisant l’objet d’une restructuration doit premièrement faire apparaître que ce dernier est en mesure de rétablir sa viabilité à long terme. Deuxièmement, l’aide doit être limitée au minimum nécessaire; par ailleurs, tant l’établissement financier bénéficiaire que ses actionnaires doivent contribuer à la restructuration autant que possible au moyen de ressources propres. Troisièmement, des mesures doivent être prévues pour limiter les distorsions de concurrence dues au fait que le pouvoir de marché de l’établissement financier bénéficiaire est artificiellement soutenu et pour garantir un secteur bancaire concurrentiel. Il faut également régler le suivi et les questions de procédure.
(i) Rétablissement de la viabilité à long terme
(73)
L’Allemagne a présenté, comme le prévoient les points 9, 10 et 11 de la communication sur les mesures de restructuration, un plan de restructuration complet et détaillé donnant toutes les informations sur le modèle d’entreprise de la Sparkasse. Le plan de restructuration identifie aussi les causes des difficultés financières de la Sparkasse.
(74)
Le modèle d’entreprise prévoit une réorientation stratégique vers le métier de base d’une caisse d’épargne régionale traditionnelle. La Sparkasse se concentrera sur l’offre de services d’établissement financier de détail à sa clientèle traditionnelle dans la région économique de Cologne-Bonn, à savoir les particuliers, les PME, ainsi que les petites entreprises commerciales et les clients institutionnels. La Sparkasse se concentrera par conséquent sur ses domaines d’activité statutaires et sur ses compétences clés et se retirera des domaines qui ont été à l’origine de ses difficultés financières. Elle renoncera à l’avenir à toute opération pour compte propre, cédera des filiales non essentielles et n’effectuera plus d’investissements dans les portefeuilles ABS et SAA. La Commission estime que le nouveau modèle d’entreprise de la Sparkasse est cohérent et viable à long terme.
(75)
Les difficultés de la Sparkasse sont imputables, pour l’essentiel, à trois domaines d’activité: i) les projets de développement régional, ii) les investissements dans les portefeuilles ABS et SAA et iii) la participation de la Sparkasse au capital de WestLB.
(76)
La Sparkasse a commencé, dès 2008, à vendre ou à liquider des filiales non essentielles opérant dans le domaine du développement régional. La cessation complète de ces activités est nécessaire et appropriée pour répondre aux préoccupations de la Commission sur le plan de la concurrence, étant donné que les ventes permettent d’éviter de nouvelles pertes ou une exposition aux risques supplémentaire liées aux filiales. De plus, ces mesures permettent de libérer non seulement des ressources financières, mais aussi des capacités de gestion qui peuvent être réaffectées à l’activité principale de la Sparkasse. Les cessions réduiront en outre le bilan de la Sparkasse d’environ [180-230] millions d’euros ([0-2] %) (29).
(77)
Les activités des filiales à vendre à la municipalité de Cologne étant principalement le développement immobilier et les services immobiliers, l’application de la communication de la Commission concernant le traitement des actifs dépréciés dans le secteur bancaire de la Communauté (ci-après la «communication sur les actifs dépréciés») (30), n’est, selon la Commission, ni nécessaire ni appropriée. La valeur comptable de ces filiales a déjà été revue nettement à la baisse au cours des dernières années afin de l’adapter à leur valeur de marché. Par conséquent, la cession des filiales ne devrait pas entraîner de pertes importantes pour la Sparkasse. Par ailleurs, l’engagement de l’Allemagne que la Sparkasse vendra les filiales à la valeur de marché, qui sera en outre fixée par un expert indépendant, garantit que les cessions ne contiendront pas de nouveaux éléments d’aide d’État.
(78)
Les portefeuilles ABS et SAA constituaient une autre cause des difficultés financières de la Sparkasse. Ces investissements ont déjà été considérablement réduits. La Sparkasse se retirera complètement de ces portefeuilles d’ici 2014. Ces investissements ne correspondant plus au nouveau modèle d’entreprise de la Sparkasse, la sortie de ce portefeuille constitue une étape nécessaire à la mise en œuvre de sa nouvelle stratégie. La valeur comptable actuelle des actifs restants constituant les portefeuilles ABS et SAA correspondant, dans l’ensemble, à leur valeur de marché, l’exposition restante aux risques générée par ces portefeuilles est limitée et n’affecte pas la viabilité de la Sparkasse.
(79)
Enfin, le risque résiduel de la Sparkasse lié à sa participation au capital de WestLB, qui a engendré des pertes de […] millions d’euros, est limité et est compensé par les réserves latentes dans le portefeuille d’investissement du RSGV. Étant donné que la contribution de la Sparkasse [à…] ne proviendra que de bénéfices nets futurs, ce devoir de contribution ne menacera pas la rentabilité à long terme de la Sparkasse. En outre, la Commission juge positif le fait que les contributions [à …] ne peuvent être versées qu’après que les capitaux publics ont été rémunérés conformément aux conditions de recapitalisation.
(80)
La Commission constate que la Sparkasse a déjà pris des mesures pour remédier aux lacunes dans sa gestion et en prendra encore à l’avenir. La modification de la structure de l’actionnariat et l’introduction du vote à la majorité qualifiée réalisées en 2005 lors de l’achèvement de la concentration entre la Stadtsparkasse Köln et la Sparkasse Bonn garantissent que les intérêts politiques des propriétaires ne primeront pas les intérêts économiques de la Sparkasse. Par ailleurs, les modifications de la composition et du nombre de membres des organes de la Sparkasse ainsi que du processus décisionnel permettront d’améliorer la responsabilisation des dirigeants. Une prise de responsabilité davantage concentrée et une proportion plus élevée de [… externes …] et non issus du monde politique permettent d’accroître la transparence et l’efficacité du processus décisionnel. Associées à la modification de la structure de l’actionnariat, ces mesures s’attaquent aux causes des difficultés de la Sparkasse, de sorte que le risque que cette dernière participe encore à des projets à motivation politique entrant en conflit avec les intérêts économiques de la Sparkasse est minimal. En outre, la loi existante sur les caisses d’épargne semble garantir suffisamment l’indépendance de la gestion de la Sparkasse. Les preuves présentées par la Sparkasse à propos du fait qu’elle n’a plus participé à de nouveaux projets à motivation politique depuis 2004 montrent clairement que les mesures mises en œuvre portent des fruits. De manière générale, le nouveau code de gouvernance est conforme aux résultats qui ont été obtenus dans des affaires comparables (31). Les modifications de la gouvernance d’entreprise de la Sparkasse mises en œuvre et garanties peuvent par conséquent être considérées comme une contribution appropriée et suffisante au rétablissement de la viabilité à long terme de la Sparkasse.
(81)
Selon la Commission, le plan de restructuration de la Sparkasse remplit les conditions fixées aux points 9 et 12 à 15 de la communication sur les mesures de restructuration: le plan doit démontrer comment l’établissement financier recouvrera sa viabilité à long terme sans aide d’État dans les plus brefs délais. En outre, l’établissement financier doit être en mesure d’obtenir un rendement approprié de ses fonds propres tout en supportant le coût de son activité normale et satisfaire aux exigences réglementaires applicables.
(82)
La Sparkasse a communiqué des projections financières pour la période 2008-2014, relatives aux recettes, aux coûts, aux réductions de valeur, aux bénéfices et à ses comptes de capital. Selon la Commission, les projections établies dans le scénario de base se fondent sur des hypothèses macroéconomiques réalistes. La Sparkasse s’attend à réaliser des bénéfices à partir de 2010 et à améliorer de manière continue ses résultats annuels tout au long de la période de restructuration. Selon les prévisions, le rendement des fonds propres s’élèvera à [9-10] % en 2014, ce qui, dans les conditions normales du marché, constitue un résultat satisfaisant pour un établissement financier de détail. Par ailleurs, la Sparkasse rémunérera intégralement les mesures d’aide à partir de 2013. Les ratios de fonds propres de la Sparkasse resteront nettement supérieurs aux exigences réglementaires minimales; en 2014, le ratio de fonds propres de base devrait s’élever à [8-9] %, contre 6,1 % en 2009.
(83)
La Sparkasse a en outre prouvé qu’elle serait à même de faire face à une crise éventuelle. Les hypothèses formulées à l’appui du scénario le moins favorable étaient raisonnables. Le test de résistance ayant démontré que les ratios de fonds propres de la Sparkasse excéderaient les exigences réglementaires, elle remplit par conséquent aussi les conditions fixées au point 13 de la communication sur les mesures de restructuration. L’analyse de sensibilité a en outre révélé que la Sparkasse serait en mesure de faire face à une éventuelle modification substantielle des taux d’intérêt dans le futur.
(84)
La Sparkasse a par ailleurs présenté une stratégie de remboursement partiel anticipé des capitaux injectés par l’État. Ce remboursement partiel devrait être possible sans toucher à la base de fonds propres de la Sparkasse puisque le ratio de fonds propres de base de cette dernière devrait, selon les prévisions, atteindre [6-7] % en 2010 et sera ensuite supérieur à ce niveau dans le scénario de base. Dans le scénario le moins favorable aussi, ce ratio devrait être supérieur aux exigences réglementaires minimales. Le remboursement partiel anticipé ne nécessite une aide supplémentaire ni pour la Sparkasse ni pour d’autres entreprises participant à l’opération. Premièrement, la Förderungsgesellschaft ne serait pas mieux placée en raison de la formation du prix d’achat pour la première tranche de 150 millions d’euros des titres participatifs, qui correspond globalement à la marge brute d’autofinancement qu’elle obtiendrait si elle avait conservé l’instrument de capital. Deuxièmement, le transfert s’effectue entre deux organismes publics. Étant donné que l’instrument à convertir en fonds propres de catégorie 1 (Tier 1) a déjà été qualifié d’aide d’État et que la Sparkasse paiera, après la conversion, une rémunération de même montant au Zweckverband, cette conversion ne contient pas, selon la Commission, d’autre élément d’aide d’État. Enfin, le rachat de la deuxième tranche de 150 millions d’euros par la Sparkasse correspond également, pour l’essentiel, à la marge brute d’autofinancement de la Förderungsgesellschaft qu’elle obtiendrait si elle avait conservé l’instrument.
(85)
La Commission conclut par conséquent que le plan de restructuration présenté par la Sparkasse remplit les critères de la communication sur les mesures de restructuration concernant le rétablissement de la viabilité à long terme et répond ainsi aux préoccupations de la Commission sur le plan de la concurrence formulées dans la décision d’ouverture.
(ii) Contribution propre/répartition des charges
(86)
Selon la communication sur les mesures de restructuration, les établissements financiers et leurs actionnaires doivent contribuer à la restructuration autant que possible au moyen de ressources propres de manière à garantir la limitation de l’aide au minimum nécessaire. Pour ce faire, l’établissement financier peut par exemple vendre des actifs. En outre, les actionnaires doivent, si possible, absorber les pertes de l’établissement financier. Les engagements pris par la Sparkasse garantissent l’utilisation de ressources propres et la contribution d’investisseurs privés détenant du capital hybride de la Sparkasse à la restructuration.
(87)
Le plan de restructuration ne permet pas de conclure que l’aide excède les coûts liés au rétablissement de la viabilité. L’aide accordée vise à garantir que la Sparkasse dispose d’un tampon de fonds propres raisonnable dans le scénario de base et respecte les exigences de fonds propres réglementaires dans le scénario le moins favorable.
(88)
Il convient de noter que la Sparkasse met en œuvre des mesures de réduction des coûts et apporte ainsi une contribution propre aux coûts de restructuration au moyen de ressources internes dégagées par elle-même. Ces mesures généreront, d’ici la fin de la période de restructuration, une diminution des coûts annuels de [25-35] millions d’euros (environ [5-8] % des coûts totaux de 2009).
(89)
En outre, la vente de filiales non essentielles mais rentables générera des revenus qui serviront à financer les coûts de restructuration.
(90)
La Sparkasse ne peut suspendre ou différer le service des coupons des instruments de capital hybride si elle réalise des bénéfices une année déterminée. Toutefois, les détenteurs d’instruments de capital hybride absorbent, eux aussi, dans la mesure du possible, les pertes de la Sparkasse, étant donné que le paiement des coupons pour le capital hybride a été suspendu ou que le montant nominal du capital hybride a été réduit par la participation aux pertes de la Sparkasse. Aussi la Commission est-elle d’avis qu’un partage optimal de la charge est demandé aux investisseurs en capital hybride et donc que les exigences de la communication sur les mesures de restructuration concernant la contribution des investisseurs privés aux coûts de restructuration sont respectées.
(91)
Conformément au point 24 de la communication sur les mesures de restructuration, une répartition des charges adéquate peut aussi être garantie par une rémunération adéquate de l’aide publique. Selon la Commission, la rémunération fixée dans le cadre des mesures de restructuration, en combinaison avec les autres mesures de répartition des charges déjà décrites, est appropriée. Les bénéfices escomptés permettront à la Sparkasse de rémunérer les capitaux apportés par l’État et de payer les coupons dont le paiement a été suspendu conformément aux dispositions régissant la recapitalisation, et ce à partir de 2011 pour les titres participatifs et de 2013 pour l’apport tacite après que le capital nominal des instruments aura été complété. Les intérêts des titres participatifs détenus par l’État sont cumulés pendant [2-6] ans et les capitaux réduits par la participation aux pertes sont reconstitués pour les deux instruments de recapitalisation. Selon les prévisions financières établies dans le scénario de base, l’État recouvrera ultérieurement les intérêts impayés sur les titres participatifs et le montant nominal réduit des deux instruments.
(92)
Il y a donc lieu de considérer que le plan de restructuration présenté par l’Allemagne prévoit une contribution propre suffisante à la restructuration et lève donc les doutes sur le plan de la concurrence exposés dans la décision d’ouverture.
(iii) Mesures limitant les distorsions de concurrence
(93)
Conformément à la communication sur les mesures de restructuration, le plan de restructuration doit proposer des mesures limitant les distorsions de concurrence et garantissant un secteur financier concurrentiel. Ces mesures doivent aussi remédier aux aléas moraux et veiller à ce que les aides d’État ne servent pas à financer des comportements anticoncurrentiels.
(94)
Le paquet de mesures apporte une réponse satisfaisante au problème des aléas moraux. La Sparkasse s’est engagée à vendre un grand nombre d’entreprises non essentielles mais rentables. Il s’agit notamment des participations dans les grandes […] suivantes de la Sparkasse: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG et Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
L’Allemagne a présenté un calendrier détaillé des cessions prévues et s’est engagée à nommer un mandataire chargé du suivi qui doit garantir l’exécution des engagements dans les délais. En cas de non-respect du calendrier que la Sparkasse s’est engagée à suivre, un mandataire chargé de la cession sera désigné pour contrôler les ventes.
(96)
Dans le cadre de la restructuration de la Sparkasse, la présence de cette dernière dans certains segments de clientèle doit être réduite. Les mesures prévues permettront aux concurrents d’accéder à une partie de la clientèle de grandes entreprises et de clients institutionnels de la Sparkasse. Comme il s’agit principalement de grandes entreprises qui ont généralement accès aux marchés des capitaux, la Commission estime que le risque que la mesure ait un impact négatif sur l’économie réelle est négligeable.
(97)
En outre, à la suite de la mise en œuvre des mesures de restructuration, la Sparkasse réduira, en termes nominaux, son total de bilan de [15-20] % des actifs à risques pondérés ([15-20] % du total de bilan) et de [10-15] % compte tenu de la croissance future (5 % du total de bilan). Cette réduction sera principalement réalisée par la sortie des investissements ASS et ABS, la cessation des opérations pour compte propre ([6-8] % des actifs à risques pondérés, [6-8] % du total de bilan), ainsi que par la réduction des grands risques et la réduction des lignes de crédit pour les clients institutionnels ([5-7] % des actifs à risques pondérés, [5-7] % du total de bilan).
(98)
Compte tenu du montant de l’aide accordée à la Sparkasse (3,3 % des actifs à risques pondérés), ces mesures peuvent être considérées comme suffisantes en termes de réduction de la taille et du volume d’affaires de la Sparkasse. Cette dernière n’exerce ses activités que dans la région économique de Cologne-Bonn, où elle occupe une position certes importante ([18-23] - [30-35] % selon le produit), mais pas dominante sur le marché. En outre, la Sparkasse n’exerce pas d’influence dominante sur les prix dans ses segments d’activité de base. Par conséquent, les mesures supplémentaires visant à réduire davantage la part de marché de la Sparkasse dans son segment de base que constitue la clientèle privée ne semblent pas appropriées pour les motifs exposés ci-après. Ce n’est pas cette activité de base qui a conduit aux difficultés de la Sparkasse. En outre, l’Allemagne a suffisamment démontré que la mise en œuvre de ces mesures supplémentaires serait compliquée et exagérément coûteuse, de sorte qu’elle influencerait négativement la productivité de la Sparkasse qui sous-tend ses mesures et menacerait sa rentabilité à long terme. Par ailleurs, de telles mesures auraient un impact négatif sur les segments d’activité principale que constituent la clientèle des petites et moyennes entreprises et la clientèle privée, qui n’étaient toutefois pas à l’origine des difficultés de la Sparkasse. Compte tenu des possibilités de financement alternatif limitées pour ces groupes de clientèle et de la pratique décisionnelle de la Commission visant à maintenir les flux de crédit en faveur de l’économie réelle, la Commission estime que de nouvelles restrictions du domaine d’activité de la Sparkasse auraient un impact négatif sur son activité de base et porteraient préjudice tant à la Sparkasse qu’aux marchés qu’elle dessert.
(99)
La Commission prend en outre connaissance des engagements de nature comportementale présentés pas la Sparkasse et l’Allemagne. Ces engagements comportent une interdiction d’exercer une influence dominante sur les prix et une interdiction de faire de la publicité au moyen de l’aide d’État, de sorte que la Sparkasse ne peut utiliser l’aide pour financer un comportement anticoncurrentiel sur le marché. Conformément au point 40 de la communication sur les mesures de restructuration, l’interdiction d’acquisition garantit en outre que l’aide d’État ne servira pas à racheter des concurrents.
(100)
Sur la base de ce qui précède, la Commission conclut que la nature et l’ampleur des mesures proposées par la Sparkasse sont suffisantes et appropriées pour remédier aux éventuelles distorsions de concurrence. Par conséquent, le plan de restructuration de la Sparkasse remplit les conditions fixées par la communication sur les mesures de restructuration en ce qui concerne la rentabilité, la répartition des charges et les mesures visant à atténuer la distorsion de la concurrence et répond aux préoccupations sur le plan de la concurrence formulées dans la décision d’ouverture.
8.2.3. Suivi
(101)
Selon la section 5 de la communication sur les mesures de restructuration, des rapports périodiques doivent être présentés à la Commission pour qu’elle puisse s’assurer de la bonne mise en œuvre du plan de restructuration. L’Allemagne nommera un mandataire chargé du suivi qui présentera un rapport de suivi tous les six mois. Le premier rapport doit être présenté en février 2011. La Commission estime par conséquent que le bon suivi de la mise en œuvre du plan de restructuration est garanti.
(102)
Le plan de restructuration décrit à la section 4 de la présente décision est conforme aux dispositions de l’article 107, paragraphe 3, point b), TFUE.
9. CONCLUSION
(103)
Les mesures de restructuration sont de nature à permettre à la Sparkasse de rétablir sa viabilité à long terme, sont suffisantes en termes de répartition des charges et contrecarrent, de manière appropriée et proportionnelle, les effets de distorsion de concurrence des mesures d’aide en cause. La Commission estime par conséquent que le plan de restructuration présenté remplit les critères de la communication sur les mesures de restructuration, de sorte que les mesures de restructuration peuvent être considérées comme compatibles avec le marché intérieur en vertu de l’article 107, paragraphe 3, point b), TFUE. Les injections de capitaux peuvent donc être approuvées conformément au plan de restructuration.
A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
L’aide à la restructuration accordée à la Sparkasse KölnBonn par ses actionnaires publics est une aide d’État au sens de l’article 107, paragraphe 1, du traité sur le fonctionnement de l’Union européenne.
Sous réserve de la mise en œuvre du plan de restructuration et du respect des obligations fixées par les annexes I, II et III, l’aide est compatible avec le marché intérieur.
Article 2
La République fédérale d’Allemagne est destinataire de la présente décision.
Fait à Bruxelles, le 29 septembre 2010.