РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1185/2010 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2010 година
за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на някои системи от графитни електроди с произход от Индия след преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 15, параграф 1, член 18 и член 22, параграфи 1, 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на разследване за субсидиране на вноса („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1628/2004 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните изравнителни мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 15,7 % с изключение за едно дружество, за което митническата ставка беше 7 %.
(2)
С Регламент (ЕО) № 1629/2004 (3) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex85459090 с произход от Индия („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 0 %.
(3)
След ex officio частичен междинен преглед на изравнителните мерки, с Регламент (ЕО) № 1354/2008 (4) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1628/2004 и Регламент (ЕО) № 1629/2004. Окончателните изравнителни мита бяха променени на 6,3 % и 7,0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 7,2 %. Окончателните антидъмпингови мита бяха променени на 9,4 % и 0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 8,5 %.
2. Искане за преглед с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни изравнителни мерки, на 18 юни 2009 г. Комисията получи искане за започване на преглед с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 18 от основния регламент. Искането беше подадено от трима производители от Съюза: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH („заявителите“), които представляват основен дял - в настоящия случай над 90 % от общото производство в Съюза на някои системи от графитни електроди.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането и на причинената от него вреда на индустрията на Съюза.
(6)
Преди да се започне преглед с оглед изтичането на срока на действие и в съответствие с член 22, параграф 1 и член 10, параграф 7 от основния регламент, Комисията уведоми правителството на Индия (ПИ), че е получила надлежно документирано искане за преглед и отправи покана към ПИ за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на искането за преглед и за вземане на взаимно приемливо решение. ПИ прие поканата за консултации, които се проведоха на 16 септември 2009 г. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. Коментарите на органите в правителството на Индия обаче бяха надлежно отбелязани.
3. Започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие
(7)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 17 септември 2009 г. с известие за образуване на производство, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6), („известието за образуване на производство“) започването на преглед с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 18 от основния регламент.
4. Успоредни разследвания
(8)
С известие за започване на преразглеждане, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 септември 2009 г. (7), Комисията също така съобщи за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на окончателните антидъмпингови мерки въз основа на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (8).
5. Разследване
5.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследван период в рамките на прегледа“ или „РПП“). Прегледът на тенденциите, които имат отношение към оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглежданият период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(10)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати и правителството на Индия. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители беше счетено за целесъобразно - в съответствие с член 27 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо да се използва представителна извадка и ако да - да се подбере извадка, съгласно член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на прегледа и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за образуване на производство. Нямаше обаче несвързани вносители, които да предложат своето съдействие. Следователно изготвянето на представителна извадка не бе необходимо.
(13)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знае, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за образуване на производство. Бяха получени отговори от три групи от производители от Съюза (т.е. заявителите), един производител износител, 17 ползватели и правителството на Индия. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителната извадка и в хода на разследването нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да се представят.
(14)
Само единият от двамата известни производители износители в Индия, а именно HEG Limited („HEG“), съдейства напълно по време на прегледа, като представи отговор на въпросника. В тази връзка следва да се отбележи, че по време на първоначалното разследване пълното официално наименование на това дружество беше Hindustan Electro Graphite Limited. Впоследствие дружеството промени наименованието си на HEG Limited. Вторият производител износител, който оказваше съдействие по време на първоначалното разследване, а именно Graphite India Limited („GIL“), реши да не представя отговор на въпросника в рамките на настоящия преглед.
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden и Meitingen, Германия;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Швейцария;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Испания;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Германия.
б)
Производител износител в Индия
-
HEG Limited, Bhopal.
в)
Правителство на Индия (ПИ).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(16)
Разглежданият при настоящия преглед продукт e същият като този от първоначалното разследване, а именно графитни електроди от вид, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, понастоящем класирани в код по КН ex85451100, и нипели, използвани за такива електроди, класирани в код по КН ex85459090, внесени заедно или поотделно, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(17)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван от производителя износител на вътрешния пазар на Индия, а също продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за подобни продукти по смисъла член 2, буква в) от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
1. Въведение
(18)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и отговорите на въпросника на Комисията, са разследвани следните режими, за които се предполага, че обхващат предоставянето на субсидии:
Национални режими
а)
схема за предварителни разрешителни (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схемата за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
в)
схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS“);
Регионален режим
г)
Схема за освобождаване от такса върху електроенергията („EDES“).
(19)
Режимите от а) до в), посочени по-горе, се базират на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката по износ и внос. Те са обобщени в документите „Политиката за външната търговия“ (ПВТ), издавани на всеки пет години и редовно актуализирани от Министерството на търговията. Два са документите относно политиката за външната търговия, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно FT-policy 04-09 (ПВТ 04-09) и FT-policy 09-14 (ПВТ 09-14). Вторият влезе в сила през м. април 2009 г. Освен това правителството на Индия определя процедури, уреждащи Политиката за ВТ 04-09 и ПВТ 09-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно НП I 04-09 и НП I 09-14). Наръчникът с процедури също се актуализира редовно.
(20)
Режимът, посочен в буква г), се управлява от органите на щата Madhya Pradesh.
2. Схема за предварителни разрешителни („AAS“)
(21)
В хода на разследването бе установено, че през РПП оказалият съдействие индийски производител не се е ползвал от възможностите на режима AAS. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.
3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
а) Правно основание
(22)
Подробното описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(23)
Всеки производител износител или търговец износител има право да се ползва от тази схема.
в) Практическо осъществяване на DEPBS
(24)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредит по DEPBS, който се изчислява като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те се определят на основата на стандартната норма за вложените материали в крайния продукт, при която се отчита съдържанието на вложени материали от предполагаем внос в изнасяния продукт и обхвата на митото при такъв предполагаем внос, независимо от това дали митото е фактически платено.
(25)
За да се ползва от схемата, дружеството трябва да има износна дейност. Към момента на експортната сделка износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, в хода на процедурата по експедиране индийските митнически власти издават товарителница за износ. Документът посочва, inter alia, отпускания по DEPBS кредит за конкретната износна сделка. Към този момент износителят знае какво точно ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответният кредит по DEPBS за изчисление на дължимото по схемата е кредитът, прилаган към момента на подаване на декларацията за износната дейност. Следователно няма възможност за изменения на размера на дължимото със задна дата.
(26)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос на каквито и да било неограничено внасяни стоки, с изключение на средства за производство. Стоките, внасяни срещу такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 12 месеца от датата на отпускане.
(27)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. Точен краен срок за подаване на заявления за кредити по DEPBS de facto не съществува. Използваната за управление на DEPBS електронна система не изключва автоматично износни сделки след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в глава 4.47 от НП I 04-09 и 09-14. Освен това, както ясно е предвидено в глава 9.3 от НП I 04-09 и 09-14, заявленията, получени след крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като им се наложи минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(28)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител от Индия е използвал тази схема през РПП.
г) Заключения относно DEPBS
(29)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредитите по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява неговата ликвидност.
(30)
Освен това DEPBS правно зависи от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(31)
Тази схема не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърдеше оказалият съдействие производител износител от Индия. Тя не съответства на строгите правила, определени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените материали. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои материали за влагане са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено свръхплащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да се ползва от DEPBS независимо от това дали изобщо внася материали за влагане. За да извлече полза, износителят е достатъчно само да изнесе стоки, без да доказва внос на материали за влагане. По този начин дори износители, които си доставят материали за влагане изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като материали за влагане, имат право да се ползват от DEPBS.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(32)
Съгласно член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравняване, се изчислява от гледна точка на ползата за получателя, която беше установено за РПП. В това отношение беше прието, че ползата е предоставена на получателя към момента, в който се осъществява експортната сделка по схемата. В този момент ПИ се отказва от събиране на мита, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(33)
Предвид горното се счита за целесъобразно оценката на помощта по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите от всички износни сделки по тази схема през РПП.
(34)
Оказалият съдействие индийски производител износител твърдеше, че в неговия случай кредитите, получени по DEPBS, са използвани за внос на материали, използвани единствено за производството на разглеждания продукт, макар че по принцип му е било разрешено да ги продава или използва за вноса на други материали. Дружеството твърдеше, че поради това DEPBS е обикновена система за възстановяване на мита и само прекомерното освобождаване следва да подлежи на изравнителни мерки. Това твърдение обаче трябва да бъде отхвърлено, тъй като, както е изложено в съображение 31, DEPBS не се счита за допустима система за възстановяване на мита или схеми за възстановяване за заместители, което беше признато и от ПИ. Следователно не е от значение какво всъщност прави износителят с разрешителните, получени по тази схема. На даден износител се предоставя безвъзвратно правото да се ползва от схемата към момента на износната сделка по тази схема, а не към момента на последващото използване на разрешителното.
(35)
При отправени основателни искания таксите, задължително плащани за получаването на субсидията, бяха приспаднати от кредитите, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(36)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през разследвания период по прегледа като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа и не се предоставя във връзка с създадени, произведени, изнесени или транспортирани количества.
(37)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема за оказалия съдействие производител износител през РПП възлиза на 5,7 %.
4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(38)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от Политиката за ВТ 04-09 и Политиката за ВТ 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Условия за участие
(39)
В схемата могат да участват производителите износители, търговците износители, „обвързани“ с поддържащи производители, и доставчиците на услуги.
в) Практическо изпълнение
(40)
При условие че поеме задължение да осъществява износ, на дружеството се разрешава да внася средства за производство (ново оборудване, а от април 2003 г. - и употребявано оборудване на възраст до 10 години) при намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса ПИ издава разрешително EPCGS. От април 2000 г. схемата предвижда намалена митническа ставка при внос в размер на 5 %, приложима за всякакви средства за производство, внесени по тази схема. До 31 март 2000 г. се е прилагала ефективна митническа ставка от 11 % (включително допълнителна такса от 10 %), а в случаите на внос с висока стойност приложимата митническа ставка е нула. За да бъдат изпълнени задълженията за износ, внесените средства за производство трябва да се използват за производство на определено количество стоки за износ в течение на известен период от време. Съгласно новия документ Политиката за ВТ 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на експортното задължение е по-кратък.
(41)
Притежателят на разрешително по EPCGS може да закупи средства за производство от местни източници. В такъв случай местният производител на средствата за производство може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването на подобни средства за производство. От друга страна, местният производител може да поиска ползването на планиран износ по отношение на доставката на средства за производство на притежателя на разрешителното по EPCGS.
(42)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EPCGS
(43)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки намаляват постъпленията от мита, които иначе са дължими. В допълнение на това намаляването на митата предоставя полза за износителите, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на компаниите.
(44)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като такива разрешителни са свързани със задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Оказалият съдействие производител износител изказа твърдението, че субсидиите по EPCGS по отношение на закупуването на средства за производство, когато задължението за износ е било изпълнено преди РПП, не следва вече да се разглеждат като зависещи от извършването на износ. Следователно те не следва да се разглеждат като специфични субсидии и не следва да подлежат на изравняване. Твърдението обаче трябва да бъде отхвърлено. Трябва да се подчертае, че самата субсидия зависеше от извършването на износ, т.е. тя нямаше да е предоставена, ако дружеството не беше поело дадено задължение за износ.
(45)
EPCGS не може да се смята за допустима система за възстановяване на мита или допустима схеми за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не попадат в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(46)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такива средства за производство в съответната промишленост. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази в общата стойност на ползите през това време. За тази цел беше счетен за подходящ търговският лихвен процент, приложим в Индия през РПП.
(47)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тези субсидии беше разпределен върху общия експортен оборот през РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от осъществяването на износа.
(48)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,9 %.
5. Схема за освобождаване от такса върху електроенергията (EDES) - регионална схема в щат Madhya Pradesh
(49)
Съгласно политиката за насърчаване на промишлеността от 2004 г. щат Madhya Pradesh („MP“) предоставя възможност за освобождаване от такса върху електроенергията за промишлени предприятия, които инвестират в производството на електроенергия за собствено потребление.
а) Правно основание
(50)
Подробно описание на схемата EDES се съдържа в Уведомление на органите на местната власт на Madhya Pradesh № 29 от 21 юли 2006 г. и заповед № 4238-XIII-2006, приложение C от 12 юли 2006 г.
б) Условия за участие
(51)
Всеки производител, който инвестира определен капитал в създаването на електроцентрала в щат Madhya Pradesh, може да участва в схемата.
в) Практическо изпълнение
(52)
EDES предоставя възможност за освобождаването от плащане на такса върху електроенергията - местен данък върху продажбите, обикновено дължим в Madhya Pradesh - за дружествата, които са инвестирали определен капитал в изграждането на електроцентрала. Тази възможност за освобождаване се предоставя за определен период в зависимост от стойността на инвестицията. Целта на схемата е развитието на инфраструктурата, тъй като държавните електроцентрали не могат да доставят на дружествата в областта достатъчно електроенергия. Освобождаването от таксата се предоставя само за електроенергия за собствено потребление.
(53)
Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е използвал тази схема през РПП.
г) Извод по отношение на схемата EDES
(54)
В рамките на EDES се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Освобождаването от таксата представлява финансово участие от страна на органите на местната власт на Madhya Pradesh, тъй като концесията намалява техните приходи от мита, които иначе са дължими. Освен това намалението на данъка предоставя полза за износителя, тъй като спестената такса при купуване на електроенергия подобрява неговата ликвидност.
(55)
По закон EDES не зависи от извършването на износ. Освен това по закон тя не е ограничена до определени географски области в рамките на щата Madhya Pradesh или само до някои дружества или клонове на индустрията. Поради това от оказалия съдействие производител износител бе изказано твърдението, че тази схема не следва да се разглежда като специфична и следователно не подлежи на изравнителни мерки, тъй като правото за участие в нея се основава на обективни и неутрални икономически критерии.
(56)
Поради липсата на съдействие от страна на местната власт в Madhya Pradesh обаче Комисията не бе в състояние да направи конкретен извод за тази схема по отношение на специфичността и практическото приложение на този закон и степента, до която органът, който предоставя възможността за ползването от нея, има свобода на действие при вземането на решения по заявленията на кандидатите за схемата. Не може да се определи със сигурност дали са изпълнени разпоредбите на член 4, параграф 2, първа алинея, точка б), предвид факта, че не може да се установи, че местните органи на Madhya Pradesh са спазвали обективни критерии или условия за предоставянето на субсидията. Следователно, макар да бе показано, че схемата не е специфична по закон, все пак не е ясно, че не е специфична de facto. В резултат от това схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 2, първа алинея, буква в) и член 4, параграф 2, четвърта алинея от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(57)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент въз основата на неплатената такса за продажбата на електроенергия, закупена през РПП (числител), и общия оборот на продажбите на дружеството (знаменател), тъй като EDES не е зависима от извършването на износ, нито използването на електроенергията е ограничено до производството на разглеждания продукт.
(58)
Ставката за субсидията, установена по отношение на тази схема по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 0,5 %.
6. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(59)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен адвалорно, за разследваните производители износители възлиза на 7,1 %. Този размер на субсидиране надхвърля прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(60)
Степента на субсидиране, установена в настоящата процедура, съответства на степента на субсидиране от 7,2 %, установена за същия производител износител по време на най-скорошния междинен преглед.
(61)
Следователно в съответствие с член 18 от основния регламент се приема, че субсидирането продължава през РПП.
РЕЖИМИ
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Общо
HEG Ltd.
нула
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането
(62)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(63)
В този контекст се припомня, че само един от известните производители износители на разглеждания продукт оказа съдействие. Беше установено, че през РПП оказалият съдействие производител износител e продължил да се ползва от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийските власти. Режимите за субсидиране, анализирани по-горе, предоставят нееднократни ползи и няма признаци, че тези програми ще приключат или ще бъдат изменени в близко бъдеще, или че оказалият съдействие производител износител ще спре да получава ползи по тези режими. Въпросните режими все още са в сила според документа Политика за ВТ 09-14.
(64)
Що се отнася до единствения известен производител износител в Индия според искането за преглед той е продължил да се ползва от привилегиите по режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Няма налична информация, която да показва, че това не е било така. Следователно се прави заключението, че субсидирането е продължило в национален мащаб.
(65)
Предвид констатациите, изброени по-горе, се прави заключението, че субсидирането е продължило през РПП и най-вероятно ще продължи и за в бъдеще.
(66)
След като бе доказано, че субсидирането е продължило през РПП и че е вероятно да продължи и за в бъдеще, въпросът за възможното повтаряне на субсидирането вече не е на дневен ред.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ИНДУСТРИЯ НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(67)
В Съюза подобният продукт се произвежда от пет дружества или групи дружества, чието производството съставлява общото производство на Съюза на подобния продукт по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.
2. Индустрия на Съюза
(68)
Две от петте групи дружества не изказаха подкрепата си за искането и не оказаха съдействие по време на разследването чрез представяне на отговори на въпросника. Следните три групи производители подадоха искането и се съгласиха да окажат съдействие: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Тези три групи дружества на производители представляват основна част от цялостното производство на Съюза на подобния продукт, тъй като делът им е 90 % от общото производство на Съюза на някои системи от графитни електроди, както показано в съображение 4 по-горе. Следователно се счита, че те съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент и оттук нататък ще бъдат наричани „индустрията на Съюза“.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(70)
Предвид това, че само един производител износител от Индия на разглеждания продукт оказа съдействие в настоящото разследване, данните, свързани с вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от Индия, не са представени в точни стойности, за да се запази поверителността в съответствие с член 29 от основния регламент.
(71)
Състоянието на промишлеността на системите от графитни електроди е тясно свързано с това на стоманодобивния сектор, тъй като графитните електроди се използват в промишлеността за производство на електротехническа (магнитна) стомана. В този смисъл следва да се отбележи, че през 2007 г. до първите три тримесечия на 2008 г. се наблюдаваха много положителни пазарни условия в рамките на стоманодобивната промишленост и като следствие от това - и за промишлеността на графитните електроди.
(72)
Следва да се отбележи, че обемът на продажбите на графитните електроди се движеше повече или по-малко в съответствие с обема на стоманодобива. Договорите за доставка на графитни електроди обаче, в чиито обхват попадат цените и количествата, обикновено се договарят за периоди от 6-12 месеца. Следователно обикновено се наблюдава забавяне във времето между развитието на обемите продажби, причинени от промени в търсенето, и евентуално последващо въздействие върху цените.
2. Потребление на пазара на Съюза
(73)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза, оценка на обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данни на Евростат за вноса и данните, събирани в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент. Както беше направено по време на първоначалното разследване (9), част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(74)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. Следва да се отбележи, че поради много положителните пазарни условия в началото на разглеждания период потреблението на Съюза е било на много високи нива и е нараснало с 30 % между разследвания период в рамките на първоначалното разследване и 2006 г.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
170 035
171 371
169 744
128 437
Индекс (2006 г.=100)
100
101
100
76
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(75)
Обемът на вноса с произход от Индия („засегнатата държава“) е нараснал със 143 % процентни точки през разглеждания период и е достигнал ниво от 5 000 до 7 000 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал с повече от три пъти между 2006 г. и РПП, когато е достигнал до ниво от около 5 %. През РПП пазарният дял е продължил да расте въпреки значителния спад в търсенето. Цените на вноса от въпросната страна са нараснали с 52 % през разглеждания период, като са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при цените на индустрията на Съюза, но са останали значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза. Данните в таблица 2 не са представени с точните стойности от съображения за поверителност, тъй като в Индия има само двама известни производители износители.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от въпросната трета държава (в тонове)
2 000 до
3 000
3 000 до
4 000
7 000 до
9 000
5 000 до
7 000
Индекс (2006 г.=100)
100
123
318
243
Пазарен дял на вноса от въпросната страна
Около
1,5 %
Около
2 %
Около
5 %
Около
5 %
Цени на вноса от засегнатата държава (евро/тон)
Около
2 000
Около
2 600
Около
3 000
Около
3 200
Индекс (2006 г.=100)
100
133
145
152
4. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(76)
Съгласно член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на индустрията на Съюза.
4.1. Производство
(77)
Пред РПП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2006 г. Производството на индустрията на Съюза първоначално е нараснало с 2 % през 2007 г. в сравнение с 2006 г., след което е спаднало рязко, най-вече през РПП.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
272 468
278 701
261 690
192 714
Индекс (2006 г.=100)
100
102
96
71
4.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(78)
Производственият капацитет е намалял незначително (като цяло с 2 %) между 2006 г. и РПП. Тъй като производството също е намаляло през 2008 г., най-вече през РПП, полученото равнище на използване на капацитета след това като цяло е показало намаление с 25 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
298 500
292 250
291 500
293 500
Индекс (2006 г.=100)
100
98
98
98
Използване на капацитета
91 %
95 %
90 %
66 %
Индекс (2006 г.=100)
100
104
98
72
4.3. Складови наличности
(79)
Равнището на крайните складови наличности на индустрията на Съюза е останало непроменено през 2007 г. в сравнение с 2006 г., а след това е намаляло с 10 % през 2008 г. През РПП нивото на складовите наличности е нараснало незначително, но е било 5 % по-ниско, отколкото през 2006 г.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода(в тонове)
21 407
21 436
19 236
20 328
Индекс (2006 г.=100)
100
100
90
95
4.4. Обем на продажбите
(80)
Продажбите от индустрията на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти е нараснал с 39 % през разглеждания период. Те са били много високи в началото на разглеждания период, като са нараснали с приблизително 70 % в сравнение с разследвания период в рамките на първоначалното разследване. Обемът на продажбите е намалял слабо през 2007 г. и 2008 г., но е останал на сравнително високо равнище (през 2008 г. те все още са били 47 % над нивото на разследвания период в рамките на първоначалното разследване). Обемът на продажбите обаче е спаднал значително между 2008 г. и РПП (с почти една трета).
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (в тонове)
143 832
139 491
124 463
88 224
Индекс (2006 г.=100)
100
97
87
61
4.5. Пазарен дял
(81)
Пазарният дял на индустрията на Съюза е спадал стремглаво с почти 16 процентни пункта между 2006 и РПП (от 84,6 % до 68,7 %).
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производството на Съюза
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
96
87
81
4.6. Растеж
(82)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %. Индустрията на Съюза е загубила почти 16 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е спечелил 3,4 процентни пункта пазарен дял.
4.7. Заетост
(83)
Равнището на заетостта в индустрията на Съюза е спаднало с 7 % между 2006 г. и РПП.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост за разглеждания продукт (в хора)
1 942
1 848
1 799
1 804
Индекс (2006 г.=100)
100
95
93
93
4.8. Производителност
(84)
Производителността на работната сила на индустрията на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е нараснала с 24 % между 2006 г. и РПП. Тя е нараснала слабо през 2007 г. и 2008 г., след което е намаляла с почти 25 % през РПП.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на работник)
140
151
146
107
Индекс (2006 г.=100)
100
107
104
76
4.9. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(85)
Единичните продажни цени на индустрията на Съюза са отбелязали положителна тенденция, като са нараснали с 40 % през разглеждания период. Това се дължи на следното: i) общото ниво на цените на пазара, ii) необходимостта от възстановяване на компенсиране в производствените разходи и iii) начина, по който се определят цените по договорите за доставка.
(86)
През 2007 г. и 2008 г. индустрията на Съюза е успяла да повиши цените в контекста на цялостното повишаване на цените на пазара, което се е дължало на запазилото се голямо търсене на графитни електроди. Това търсене е било в резултат от много положителните пазарни условия, наблюдавани в стоманодобивния сектор до първите три тримесечия на 2008 г., както е изложено в съображение 71.
(87)
Цените също така са се повишили през 2007 г. и 2008 г. отчасти, за да компенсират нарастващите производствени разходи и по-специално цената на суровините. За периода 2006-2008 г. разходите са се увеличили с 23 %. Индустрията на Съюза обаче е успяла да компенсира това посредством значителното увеличаване на цените (+ 33 %).
(88)
Цените са продължили да растат през РПП, макар вече в по-малка степен (+ 5 %). Фактът, че цените не са намалели по време на период, когато търсенето е спаднало, се обяснява с начина, по който на пазара се установяват договорите за доставка, и с факта, че повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г. Както е изложено в съображение 72, обемът на продажбите на графитни електроди се е движел повече или по-малко в съответствие с продукцията при стоманодобива. Договарянето на договорните условия за доставка на графитни електроди обаче за периоди от 6 до 12 месеца могат да доведат до забавяне на въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Договорите се договарят въз основата на прогнозни данни за обемите продажби, които може да са различни от действително достигнатите нива на продажбите, като резултатът е, че тенденцията при движението на цената през даден период не е задължително да следва тенденцията в обемите на продажбите за същия период. Такъв е случаят през РПП, когато обемите на продажбите са намалели, но цените са останали високи, тъй като повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г., а някои от доставките, предвидени за 2008 г., са били отложени за 2009 г. Увеличението в цените от 5 % по време на РПП все пак не е било достатъчно, за да компенсира увеличението на разходите (+ 13 %), както е било възможно през предходните периоди. Цените са били предоговорени на по-ниски нива след РПП.
(89)
Както е изложено в съображение 75, цените на вноса от засегнатата държава са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при индустрията на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на индустрията на Съюза.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/тон)
2 569
3 103
3 428
3 585
Индекс (2006 г.=100)
100
121
133
140
4.10. Заплати
(90)
Между 2006 г. и РПП средната заплата на служител се е увеличила с 15 %.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (000 EUR)
52
56
61
60
Индекс (2006 г.=100)
100
108
118
115
4.11. Инвестиции
(91)
Между 2006 г. и РПП годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от индустрията на Съюза, са се увеличили с 37 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 14 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Индекс (2006 г.=100)
100
151
159
137
4.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(92)
С нарастване на разходите от 40 %, настъпило през разглеждания период, индустрията на Съюза все пак е успяла в периода между 2006 г. и 2007 г. да увеличи цените си повече, отколкото е увеличила разходите си. Това доведе до повишаване на печалбата от 19 % през 2006 г. до 26 % - през 2007 г. От 2007 до 2008 г. цените и разходите са нараснали правопропорционално, като така маржът на индустрията на Съюза е останал непроменен на нивото от 2007 г. След това печалбите отново са намалели до 19 % през РПП поради въздействието върху разходите на ниското използване на производствения капацитет и високи цени на суровините. Печалбата е продължила да намалява през 2009 г., тъй като индустрията на Съюза е трябвало да намали цените си, за да отрази общия спад на продажните цени на пазара на графитни електроди поради намаляващо търсене в сектора на стоманодобива.
(93)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВИ“) е нараснала от 71 % през 2006 г. до 103 % през 2007 г. През 2008 г. тя е нараснала до 119 %, след което е намаляла до 77 % през РПП. Като цяло възвращаемостта на инвестициите се е увеличила с 6 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 13
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
19 %
26 %
25 %
19 %
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(94)
Нетния паричен поток от оперативните дейности е нараснал между 2006 г. и 2007 г. Това увеличение е продължило през 2008 г., след което се е наблюдавало намаление през РПП. Като цяло паричният поток е бил с 28 % по-висок през РПП, отколкото в началото на разглеждания период.
(95)
Липсват признаци, че индустрията на Съюза е изпитвала затруднение при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Индекс (2006 г.=100)
100
145
179
128
4.14. Размер на субсидирането
(96)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Индия, влиянието на действителните маржове на субсидиите върху индустрията на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.15. Възстановяване от въздействието на предишно субсидиране и предишен дъмпинг
(97)
Показателите, прегледани по-горе, показват, че е налице известно подобрение в икономическото и финансовото положение на индустрията на Съюза след налагането през 2004 г. на окончателни изравнителни и антидъмпингови мерки. По-конкретно между 2006 и 2008 г. индустрията на Съюза се е възползвала от повишените цени и печалби. Това се е дължало на много положителните условия на пазара, които са позволили да се запазят по-високите ценови нива и рентабилност, въпреки че, както е изложено в съображение 81, пазарният дял на индустрията на Съюза е намалял. През същия период обаче и въпреки мерките пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, а продуктите от Индия са били внасяни на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. През РПП печалбата на индустрията на Съюза вече е започнала да намалява и през 2009 г. е намаляла още повече поради повишилите се разходи и ограничения ръст на цените.
5. Въздействие на субсидирания внос и други фактори
5.1. Въздействие на субсидирания внос
(98)
Въпреки намаляването на потреблението в Съюза през разглеждания период, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти, а пазарният дял на вноса се е увеличил повече от три пъти (вж. съображение 75). Ако не се отчитат предвид антидъмпинговите и изравнителните мита, през РПП вносът от засегнатата държава е подбивал цените на индустрията на Съюза, макар и с по-малко от 2 %.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Поради много положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори, включително и при графитните електроди, през 2007 г. и през първите три тримесечия на 2008 г. индустрията на Съюза е в сравнително добро икономическо състояние, когато в началото на 2008 г. започна икономическата криза. Фактът, че преговорите по договорите за доставка на графитни електроди обикновено се договарят за период от 6 до 12 месеца, означава, че се наблюдава забавяне при въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Тъй като договорите за РПП са били договорени в етап, когато въздействието на икономическата криза не е могло да бъде предвидено, въздействието на икономическата криза през РПП е било основно по отношение на обема, тъй като по отношение на цените каквото и да било въздействие щеше да се усети от индустрията на Съюза със закъснение. В този смисъл следва да се отбележи, че състоянието на индустрията на Съюза в някаква степен се е влошило дори в периода на благоприятните икономически условия, като се е наблюдавала известна загуба на пазарния дял спрямо вноса от засегнатата държава. Фактът, че това влошаване не е довело до по-значително неблагоприятно въздействие отчасти се е дължал на голямото търсене през 2007-2008 г., което е позволило на индустрията на Съюза да запази големия обем производство и продажби и отчасти се е дължал на това, че когато тези обеми са намалели през РПП, все пак е било възможно цените да се запазят поради забавянето във времето, споменато по-горе.
5.3. Внос от други държави
(100)
Поради включването на продукти, различни от продукта, предмет на разследването, в данните за вноса, предоставени от Евростат по код по КН, бе извършен следният анализ въз основа на данните за вноса на ниво код по Тарик, допълнени от информацията от събраните в съответствие с член 24, параграф 6 от основния регламент данни. Част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(101)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави се е увеличил с 63 % от около 11 000 тона през 2006 г. до около 18 500 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 6,6 % през 2006 г. на 14,4 % през РПП. Средната цена на вноса от други трети държави се е увеличил с 42 % между 2006 г. и РПП. Основният внос изглежда е от Китайската народна република (КНР), Русия, Япония и Мексико, които са единствените държави с индивидуален пазарен дял, по-висок от 1 % през РПП. Вносът от тези държави се разглежда по-подробно в съображенията по-долу. Вносът от девет други държави има общ пазарен дял само от около 2 % и не се разглежда по-натам.
(102)
Пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил с 2,4 процентни пункта през разглеждания период (от 0,2 % до 2,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на индустрията на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от Индия.
(103)
Пазарният дял на вноса от Русия се е увеличил с 4,2 процентни пункта през разглеждания период (от 1,9 % до 6,1 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, малко по-ниски от цените на индустрията на Съюза, но по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(104)
Пазарният дял на вноса от Япония е намалял с 0,4 процентни пункта през разглеждания период (от 2,0 % до 1,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, които са били сходни или по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(105)
Пазарният дял на вноса от Мексико се е увеличил с 1,0 процентен пункт през разглеждания период (от 0,9 % до 1,9 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-високи от цените на индустрията на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(106)
В заключение може да се каже, че не може да се изключи възможността развитието на вноса от КНР и от Русия да е повлияло донякъде върху загубата на пазарен дял от индустрията на Съюза. Предвид общия характер на наличните статистически данни за вноса обаче, които не позволяват сравнение на цените по вид на продукта, както бе възможно за Индия въз основа на подробната информация, предоставена от производителя износител, въздействието на вноса от КНР и Русия не може да се установи със сигурност.
Таблица 15
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
11 289
11 243
19 158
18 443
Индекс (2006 г.=100)
100
100
170
163
Пазарен дял на вноса от други държави
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Цени на вноса от други държави (евро/тон)
2 467
3 020
3 403
3 508
Индекс (2006 г.=100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
421
659
2 828
3 380
Индекс (2006 г.=100)
100
157
672
804
Пазарен дял на вноса от КНР
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Цена на вноса от КНР (евро/тон)
1 983
2 272
2 818
2 969
Индекс (2006 г.=100)
100
115
142
150
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Русия (тонове)
3 196
2 887
8 441
7 821
Индекс (2006 г.=100)
100
90
264
245
Пазарен дял на вноса от Русия
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Цени на вноса от Русия (евро/тон)
2 379
2 969
3 323
3 447
Индекс (2006 г.=100)
100
125
140
145
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Япония (в тонове)
3 391
2 223
3 731
2 090
Индекс (2006 г.=100)
100
66
110
62
Пазарен дял на вноса от Япония
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Цени на вноса от Япония (евро/тон)
2 566
3 131
3 474
3 590
Индекс (2006 г.=100)
100
122
135
140
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Мексико (в тонове)
1 478
2 187
2 115
2 465
Индекс (2006 г.=100)
100
148
143
167
Пазарен дял на вноса от Мексико
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Цени на вноса от Мексико (евро/тон)
2 634
3 629
4 510
4 554
Индекс (2006 г.=100)
100
138
171
173
6. Заключение
(107)
Както е изложено в съображение 75 обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти между 2006 г. и РПП. Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 25 % за същия период, това е довело до рязко покачване на пазарния дял на индийските износители от 1,5 % през 2006 г. до около 5 % през РПП. Макар цените на индийските износители за Съюза да са нараснали значително през разглеждания период като резултат от като цяло високите пазарни цени, те все още са подбивали цените на индустрията на Съюза.
(108)
Между 2006 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите и изравнителните мерки, няколко важни показателя са се развили неблагоприятно: обемът на продукцията и на продажбите е намалял със съответно 29 % и 39 %, използването на капацитета е намаляло с 28 % и е било последвано от намаление в нивата на заетост и на производителност. Макар част от тези неблагоприятни тенденции да могат да се обяснят с отчетливото намаление на потреблението, което е отбелязало спад с почти 25 % през разглеждания период, значителното намаление на пазарния дял на индустрията на Съюза (спад от 15,9 процентни пункта между 2006 г. и РПП) също трябва да се разглежда с оглед на непрекъснатото увеличение на пазарния дял на вноса от Индия.
(109)
Що се отнася до относително високите стойности на печалбата през РПП, то това се е дължало предимно на запазилото се високо ниво на цените поради причините, изложени в съображение 88. Прави се заключението, че през разглеждания период състоянието на индустрията на Съюза се е влошило като цяло и че състоянието на индустрията на Съюза е било неустойчиво към края на РПП, въпреки сравнително високите нива на печалбата в този момент, когато усилията му за поддържане на обема на продажбите и на достатъчно ценово равнище в обстановка на намалено търсене са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на субсидирания внос от Индия.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДА
1. Предварителни бележки
(110)
Както беше показано, въвеждането на изравнителни мерки е позволило на индустрията на Съюза да се възстанови само в известна степен от претърпените вреди. Когато високите нива на потребление в Съюза обаче, усетено през по-голямата част на разглеждания период, е изчезнало по време на РПП, индустрията на Съюза бе поставена в несигурна и уязвима ситуация и бе изложена на вредоносния ефект от субсидирания внос от Индия. По-конкретно способността на индустрията на Съюза да компенсира повишените разходи е била слаба към края на РПП.
2. Връзка между експортния обем и цени за трети държави и експортния обем и цени за Съюза
(111)
Беше установено, че средната експортна цена на индийските продажби за държави, които не са членки на ЕС, е по-ниска от средната експортна цена за Съюза, а също и по-ниска от тази на вътрешния пазар. Продажбите на индийските износители в държави, които не са членки на ЕС, се осъществяват в значителни количества, формиращи по-голямата част от общите експортни продажби. По тази причина бе отчетено, че ако мерките се оставят за загубят сила, индийските износители ще имат стимул да пренасочат значително количество от своя износ от други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза на ценови нива, които дори да са по-високи от тези в третите държави, вероятно ще останат под текущите нива на експортните цени към Съюза.
3. Неизползван капацитет и стокови запаси на индийския пазар
(112)
Оказалият съдействие индийски производител е разполагал със значителен свободен капацитет и е планирал да повиши капацитета си през 2010/2011 г. Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към ЕССъюза по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
(113)
В коментарите си по разгласяването оказалият съдействие индийски производител изказа твърдението, че свободният му капацитет се е дължал главно на икономическата криза и свързания с нея спад в търсенето. Значителна част от свободния капацитет на дружеството обаче може да се обясни с факта, че то значително е увеличило капацитета си между 2006 г. и РПП. Освен това следва да се отбележи, че дружеството е планирало допълнително увеличение на капацитета. Следва също така да се отбележи, че има и друг индийски производител, който не е оказал съдействие, но има подобен капацитет и използване на капацитета и който също наскоро е обявил още по-значително увеличение на капацитета.
4. Заключение
(114)
Производителите във засегнатата държава имат потенциала да увеличат и/или да пренасочат своя експортен обем към пазара на Съюза. Освен това цените на индийските износители за трети държави са по-ниски от цените в Съюза. Разследването показа, че на основата на сравними видове продукт оказалият съдействие производител износител е продавал разглеждания продукт на цени, по-ниски от тези на индустрията на Съюза. Тези ниски цени най-вероятно ще намалеят в съответствие с по-ниските цени, налагани в останалите части на света. Подобно ценово поведение, съчетано със способността на износителите от засегнатата държава да доставят значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, най-вероятно ще има отрицателно въздействие върху икономическото положение на индустрията на Съюза.
(115)
Както бе показано по-горе, положението на индустрията на Съюза остава уязвимо и нестабилно. Ако индустрията на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатата държава на субсидирани цени, това най-вероятно ще доведе до спад в нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до последващо влошаване на финансовото положение до нивата, установени при първоначалното разследване. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до повтаряне на съществената вреда за индустрията на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(116)
В съответствие с член 31 от основния регламент бе направено изследване дали продължаването на съществуващите изравнителни мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на индустрията на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(117)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че въвеждането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. В допълнение на това фактът, че настоящото разследване е преглед, който анализира положение, при което изравнителните мерки вече съществуват, позволява оценката на всеки ненужен отрицателен ефект от настоящите изравнителни мерки върху засегнатите страни.
(118)
На тази основа бе проучено дали въпреки изводите за вероятното продължаване или повтаряне на вредоносното субсидиране съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да запази мерките.
2. Интерес на индустрията на Съюза
(119)
Индустрията на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо положение след налагането на изравнителните мерки през 2004 г. По-специално фактът, че индустрията на Съюза е увеличила рентабилността си в годините преди РПП, контрастира рязко със състоянието преди въвеждането на мерките. Индустрията на Съюза обаче последователно е губила от пазарния си дял, докато вносът от засегнатата държава значително е увеличил пазарния си дял през разглеждания период. Без мерките индустрията на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносители/ползватели
(120)
Нито един от деветте несвързани вносители, с които бе установена връзка, не предложи своето съдействие.
(121)
Седемнадесет ползватели се отзоваха и предадоха отговорите си на въпросниците. Макар повечето от ползватели да не са използвали графитни електроди от Индия няколко години и следователно са останали неутрални по отношение на евентуалното продължаване на мерките, шест ползватели до известна степен са използвали индийски електроди. Четирима ползватели заявиха, че продължаването на мерките ще има отрицателно въздействие върху конкуренцията. Едно сдружение (Eurofer) беше твърдо против продължаването на мерките и заяви, че мерките са довели до това индийските износители в голяма степен да се оттеглят от пазара на ЕС. Сдружението изказа твърдението, че продължаването на мерките ще възпрепятства стоманопроизводителите при разработването на алтернативни източници на доставки и ще позволи на промишлеността на Съюза да продължи да има доминиращо положение, почти като при положение на дуопол. От развитието на вноса от Индия след въвеждането на мерките обаче става ясно, че подобно голямо оттегляне не е имало; напротив, вносът от Индия е нараснал значително през разглеждания период. Освен това разследването показа, че графитните електроди все повече навлизат на пазара на Съюза от няколко други трети държави. Що се отнася до доминиращото положение на промишлеността на Съюза на пазара, припомня се, че пазарният му дял е намалял с почти 16 процентни пункта през разглеждания период (вж. съображение 81 по-горе). И накрая, това сдружение също така призна, че графитните електроди представляват само малка част от общите разходи на производителите от стоманодобивната промишленост.
(122)
Припомня се също така, че при първоначалното разследване беше установено, че въздействието от въвеждането на мерките няма да бъде значително за ползвателите (10). Макар мерките да съществуват от пет години, вносителите/ползвателите в Съюза продължават да си ги доставят, inter alia, от Индия. Не бяха представени никакви данни и за това, че е имало трудности с намирането на алтернативни източници. Нещо повече, не трябва да се забравя, че по отношение на въвеждането на мерките върху ползвателите първоначалното разследване стигна до заключението, че като се има предвид пренебрежимо слабото влияние на цените на графитните електроди върху промишлените сектори на ползвателите, всяко тяхно покачване вероятно не би могло да има забележимо въздействие върху тези сектори. Не бяха установени доказателства в противоположен смисъл и след въвеждането на мерките. Следва да се заключи, че запазването на изравнителните мерки вероятно няма да окаже сериозно влияние върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(123)
Предвид изложеното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите изравнителни мерки да не бъдат запазени.
З. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(124)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Представените становища и коментари бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(125)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 18, параграф 2 от основния регламент изравнителните мерки, приложими към вноса на някои графитни електроди с произход от Индия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита.
(126)
Посочените в настоящия регламент индивидуални изравнителни митнически ставки за дружествата се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(127)
Всякакви искания по прилагането на тези индивидуални изравнителни митнически ставки за дружеството (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаване на нови производствени или търговски дружества) следва да се отправят към Комисията (11) с цялата съответна информация, по-специално всяка модификация в дейността на фирмата, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани с, примерно, тази промяна на наименованието или тази промяна на производствените и търговските дружества. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде изменен съответно чрез актуализирането на списъка с дружества, които могат да се ползват от индивидуалните митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на графитни електроди от вида, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, класирани в код по КН ех 8545 11 00 (код по ТАРИК 8545110010), и нипели, използвани за такива електроди, понастоящем класирани в код по КН ex85459090 (код по ТАРИК 8545909010), внесени заедно или поотделно, с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Всички останали дружества
7,2
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2010 година.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 1185/2010 DU CONSEIL
du 13 décembre 2010
instituant un droit compensatoire définitif sur les importations de certains systèmes d’électrodes en graphite originaires de l’Inde, à la suite d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures, conformément à l’article 18 du règlement (CE) no 597/2009
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 597/2009 du Conseil du 11 juin 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet de subventions de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé le «règlement de base»), et notamment son article 15, paragraphe 1, son article 18 et son article 22, paragraphes 1, 2 et 3,
vu la proposition présentée par la Commission européenne (ci-après dénommée «la Commission») après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures en vigueur
(1)
Le Conseil, à la suite d’une enquête antisubvention (ci-après dénommée «l’enquête initiale»), par le règlement (CE) no 1628/2004 (2), a institué un droit compensatoire définitif sur les importations de certains systèmes d’électrodes en graphite, relevant actuellement du code NC ex85451100, ainsi que des barrettes de ces électrodes, relevant actuellement du code NC ex85459090, originaires de l’Inde (ci-après dénommées les «mesures compensatoires définitives»). Les mesures ont pris la forme d’un droit ad valorem de 15,7 %, à l’exception d’une entreprise dont le taux de droit a été fixé à 7 %.
(2)
Le Conseil a, par le règlement (CE) no 1629/2004 (3), institué un droit antidumping définitif sur les importations de certains systèmes d’électrodes en graphite, relevant actuellement du code NC ex85451100, ainsi que des barrettes de ces électrodes, relevant actuellement du code NC ex85459090, originaires de l’Inde (ci-après dénommées les «mesures antidumping définitives»). Les mesures ont pris la forme d’un droit ad valorem de 0 %.
(3)
Le Conseil, à la suite d’un réexamen intermédiaire partiel des mesures compensatoires, réalisé d’office, a, par le règlement (CE) no 1354/2008 (4), modifié les règlements (CE) no 1628/2004 et (CE) no 1629/2004. Les droits compensatoires définitifs sont passés à 6,3 % et 7,0 % pour les importations des exportateurs nommés individuellement, le taux de droit résiduel s’établissant à 7,2 %. Les droits antidumping définitifs sont passés à 9,4 % et 0 % pour les importations des exportateurs nommés individuellement, le taux de droit résiduel s’établissant à 8,5 %.
2. Demande de réexamen au titre de l’expiration des mesures
(4)
À la suite de la publication d’un avis d’expiration imminente (5) des mesures compensatoires définitives en vigueur, la Commission a reçu, le 18 juin 2009, une demande d’ouverture d’un réexamen au titre de l’expiration de ces mesures, en application de l’article 18 du règlement de base. La demande a été soumise par trois producteurs de l’Union: Graftech International, SGL Carbon GmbH et Tokai ERFTCARBON GmbH (ci-après dénommés les «requérants») représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 90 %, de la production totale de l’Union de certains systèmes d’électrodes en graphite.
(5)
La demande faisait valoir que l’expiration des mesures entraînerait probablement la continuation ou la réapparition des subventions et du préjudice causé à l’industrie de l’Union.
(6)
Avant l’ouverture du réexamen au titre de l’expiration des mesures, et conformément à l’article 22, paragraphe 1, et à l’article 10, paragraphe 7, du règlement de base, la Commission a informé les pouvoirs publics indiens qu’elle avait été saisie d’une demande de réexamen dûment étayée. Elle les a également invités à engager des consultations dans le but de clarifier la situation à ce sujet et de trouver une solution à l’amiable. Les pouvoirs publics indiens ont accepté l’offre de consultations, lesquelles se sont tenues le 16 septembre 2009. Elles n’ont débouché sur aucun accord amiable, mais il a été pris dûment note des observations émises par les pouvoirs publics indiens.
3. Ouverture d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures
(7)
Ayant déterminé, après consultation du comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants pour ouvrir un réexamen au titre de l’expiration des mesures, la Commission a annoncé, le 17 septembre 2009, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (ci-après dénommé «l’avis d’ouverture») (6), l’ouverture d’un réexamen au titre de l’expiration des mesures conformément à l’article 18 du règlement de base.
4. Enquêtes parallèles
(8)
Par un avis d’ouverture publié au Journal officiel de l’Union européenne le 17 septembre 2009 (7), la Commission a également annoncé l’ouverture d’une enquête de réexamen au titre de l’expiration des mesures en application de l’article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (8) en ce qui concerne les mesures antidumping définitives.
5. Enquête
5.1. Période d’enquête
(9)
L’enquête relative à la continuation ou à la réapparition des subventions a couvert la période comprise entre le 1er juillet 2008 et le 30 juin 2009 (ci-après dénommée «période d’enquête de réexamen» ou «PER»). L’analyse des tendances utiles à l’évaluation de la probabilité d’une continuation ou d’une réapparition du préjudice a couvert la période allant du 1er janvier 2006 à la fin de la PER (ci-après dénommée la «période considérée»).
5.2. Parties concernées par l’enquête
(10)
La Commission a officiellement informé les requérants, les autres producteurs connus de l’Union, les producteurs-exportateurs, les importateurs, les utilisateurs notoirement concernés et les pouvoirs publics indiens de l’ouverture du réexamen au titre de l’expiration des mesures. Elle a donné aux parties intéressées l’occasion de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(11)
Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(12)
Compte tenu du nombre apparemment élevé d’importateurs indépendants, il a été jugé approprié, conformément à l’article 27 du règlement de base, d’examiner s’il y avait lieu de recourir à l’échantillonnage. Afin de permettre à la Commission de prendre une décision en la matière et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, les parties susvisées ont été invitées, conformément à l’article 27 du règlement de base, à se faire connaître dans un délai de quinze jours à compter de l’ouverture du réexamen et à fournir à la Commission les informations demandées dans l’avis d’ouverture. Toutefois, aucun importateur indépendant ne s’est fait connaître en vue de coopérer. L’échantillonnage n’a donc pas été nécessaire.
(13)
La Commission a envoyé des questionnaires à toutes les parties notoirement concernées et à celles qui se sont fait connaître dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Des réponses ont été reçues de la part de trois groupes de producteurs de l’Union (à savoir les requérants), d’un producteur-exportateur, de dix-sept utilisateurs et des pouvoirs publics indiens. Aucun des importateurs ne s’est fait connaître durant l’exercice d’échantillonnage et aucun autre importateur n’a fourni de données à la Commission ou ne s’est fait connaître au cours de l’enquête.
(14)
Un seul des deux producteurs-exportateurs connus en Inde, en l’occurrence HEG Limited (ci-après dénommé «HEG») a coopéré pleinement au réexamen en répondant au questionnaire. Il convient de noter à cet égard que, dans l’enquête initiale, la raison sociale officielle et complète de cette entreprise était Hindustan Electro Graphite Limited. La raison sociale de cette entreprise a été changée en HEG Limited. Le second producteur-exportateur coopérant à l’enquête initiale, en l’occurrence Graphite India Limited (ci-après dénommé «GIL») a décidé de ne pas répondre au questionnaire du présent réexamen.
(15)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires pour déterminer, d’une part, la probabilité d’une continuation ou reprise des subventions et d’une réapparition du préjudice en résultant et, d’autre part, l’intérêt de l’Union. Des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des parties intéressées visées ci-après:
a)
producteurs établis dans l’Union
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden et Meitingen, Allemagne,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Suisse,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Espagne,
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Allemagne;
b)
producteur-exportateur en Inde
-
HEG Limited, Bhopal;
c)
pouvoirs publics indiens.
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
(16)
Le produit concerné par le présent réexamen est le même que celui ayant fait l’objet de l’enquête initiale, à savoir les électrodes en graphite des types utilisés pour les fours électriques, d’une densité apparente de 1,65 g/cm3 ou plus et d’une résistance électrique de 6,0 μ.Ω.m ou moins, relevant actuellement du code NC ex85451100, et les barrettes de ces électrodes, relevant actuellement du code NC ex85459090, importées ensemble ou séparément, originaires de l’Inde (ci-après dénommé le «produit concerné»).
(17)
L’enquête a confirmé, comme dans l’enquête initiale, que le produit concerné et les produits fabriqués et commercialisés par le producteur-exportateur sur le marché intérieur indien, de même que les produits fabriqués et commercialisés dans l’Union par les producteurs de l’Union, présentaient les mêmes caractéristiques physiques et techniques, ainsi que les mêmes usages, et qu’ils constituaient donc des produits similaires au sens de l’article 2, paragraphe c), du règlement de base.
C. PROBABILITÉ DE CONTINUATION OU DE RÉAPPARITION DES SUBVENTIONS
1. Introduction
(18)
Sur la base des informations contenues dans la demande de réexamen et dans les réponses au questionnaire de la Commission, les régimes suivants dans le cadre desquels des subventions seraient octroyées ont fait l’objet d’une enquête:
régimes nationaux
a)
régime des autorisations préalables («AAS»);
b)
crédits de droits à l’importation («DEPBS»);
c)
droits préférentiels à l’importation des biens d’équipement («EPCGS»);
régime régional
d)
exonération de la redevance sur l’électricité («EDES»).
(19)
Les régimes visés aux points a) à c) ci-dessus reposent sur la loi de 1992 relative au développement et à la réglementation du commerce extérieur (loi no 22 de 1992), entrée en vigueur le 7 août 1992 (ci-après dénommée «loi sur le commerce extérieur»). Cette loi autorise les pouvoirs publics indiens à publier des déclarations concernant la politique en matière d’importation et d’exportation. Ces politiques sont résumées dans des documents intitulés «Politique du commerce extérieur», publiés tous les cinq ans par le ministère du commerce et actualisés régulièrement. La période de l’enquête de réexamen est couverte par deux documents sur le commerce extérieur, à savoir les documents «FT-policy 04-09» et «FT-policy 09-14». Le second est entré en vigueur en avril 2009. En outre, les pouvoirs publics indiens définissent les procédures applicables aux documents «FT-policy 04-09» et «FT-policy 09-14» dans un «manuel de procédures, volume I» (ci-après respectivement «HOP I 04-09» et «HOP I09-14»). Ce manuel est également mis à jour de façon régulière.
(20)
Le régime visé au point d) est géré par les pouvoirs publics de l’État du Madhya Pradesh.
2. Régime des autorisations préalables («AAS»)
(21)
Au cours de l’enquête, il est apparu que le producteur indien ayant coopéré n’a obtenu aucun avantage dans le cadre du régime ASS durant la PER. Il n’a donc pas été nécessaire d’analyser plus en détail ce régime dans le cadre de la présente enquête.
3. Crédits de droits à l’importation (Duty Entitlement Passbook Scheme, «DEPBS»)
a) Base juridique
(22)
Le régime DEPBS est décrit en détail au point 4.3 des documents «FT-policy 04-09» et «FT-policy 09-14», de même qu’au chapitre 4 des documents «HOP I 04-09» et «HOP I09-14».
b) Éligibilité
(23)
Tout fabricant-exportateur ou négociant-exportateur peut bénéficier de ce régime.
c) Mise en œuvre pratique du régime DEPBS
(24)
Tout exportateur éligible peut demander des crédits DEPBS qui correspondent à un pourcentage de la valeur des produits exportés dans le cadre du régime. Les pouvoirs publics indiens ont ainsi fixé des taux DEPBS pour la plupart des produits, y compris le produit concerné, sur la base de la norme intrants/extrants standard, en tenant compte de la part présumée d’intrants importés dans le produit exporté et de l’incidence des droits de douane applicables à ces importations, que ces derniers aient été acquittés ou non.
(25)
Pour pouvoir bénéficier des avantages octroyés par le régime, une société doit exporter. Au moment de la transaction d’exportation, l’exportateur doit présenter aux autorités indiennes une déclaration indiquant que l’exportation est effectuée dans le cadre du DEPBS. Pour que les marchandises puissent être exportées, les autorités douanières indiennes délivrent, pendant la procédure d’acheminement, un avis d’expédition indiquant, entre autres, le montant du crédit DEPBS à octroyer pour cette transaction d’exportation. À ce stade, l’exportateur connaît l’avantage dont il va bénéficier. Une fois que les autorités douanières ont publié un avis d’expédition, les pouvoirs publics indiens n’ont plus aucun moyen d’agir sur l’octroi d’un crédit DEPBS. Le taux DEPBS applicable au calcul du crédit octroyé est celui en vigueur au moment de la déclaration d’exportation. Il est donc tout à fait impossible de modifier a posteriori le niveau de l’avantage.
(26)
Il a aussi été constaté qu’en vertu des normes comptables indiennes, les crédits DEPBS pouvaient être inscrits en tant que profits dans les comptes commerciaux, selon les principes de la comptabilité d’exercice, une fois l’obligation d’exportation satisfaite. Ces crédits peuvent être utilisés pour acquitter les droits de douane dus lors de toute importation ultérieure de marchandises non soumises à restrictions à l’importation, à l’exception des biens d’équipement. Les produits ainsi importés peuvent être soit vendus sur le marché intérieur (ils sont alors soumis à l’impôt sur les ventes), soit utilisés autrement. Les crédits de droits à l’importation sont librement transférables et ont une validité de douze mois à compter de la date de leur octroi.
(27)
Les demandes de crédits DEPBS sont gérées électroniquement et peuvent couvrir un nombre illimité de transactions à l’exportation. De fait, les crédits DEPBS ne sont soumis à aucune date limite stricte. Le système électronique utilisé pour gérer le régime ne permet pas d’exclure automatiquement les transactions à l’exportation dépassant les dates limites visées au chapitre 4.47 des documents «HOP I 04-09» et «HOP I09-14». En outre, comme l’indique clairement le chapitre 9.3 des documents «HOP I 04-09» et «HOP I09-14», les demandes reçues après expiration des dates limites peuvent toujours être prises en considération moyennant l’imposition d’une pénalité financière mineure (par exemple, 10 % du montant concerné).
(28)
Il s’est avéré que le producteur indien ayant coopéré a eu recours à ce régime durant la PER.
d) Conclusions sur le régime DEPBS
(29)
Le régime DEPBS accorde des subventions au sens de l’article 3, paragraphe 1, point a) ii), et de l’article 3, paragraphe 2, du règlement de base. Les crédits DEPBS constituent une contribution financière des pouvoirs publics indiens puisqu’ils sont en fin de compte utilisés pour acquitter des droits à l’importation, les pouvoirs publics indiens abandonnant ainsi des recettes douanières normalement exigibles. De plus, ils confèrent un avantage à l’exportateur en améliorant les liquidités.
(30)
Par ailleurs, le DEPBS est subordonné en droit aux résultats à l’exportation; il est donc réputé spécifique et passible de mesures compensatoires au sens de l’article 4, paragraphe 4, premier alinéa, point a), du règlement de base.
(31)
Ce régime ne peut être considéré comme un système autorisé de ristourne ou de ristourne sur intrants de remplacement au sens de l’article 3, paragraphe 1, point a) ii), du règlement de base, comme l’a affirmé le producteur exportateur indien. Il ne respecte pas les règles strictes énoncées à l’annexe I, point I), à l’annexe II (définition et règles concernant les systèmes de ristourne) et à l’annexe III (définition et règles concernant les systèmes de ristourne sur intrants de remplacement) du règlement de base. Rien n’oblige l’exportateur à consommer réellement les intrants importés en franchise de droits dans le processus de production, et le montant des crédits n’est pas calculé en fonction de la quantité réelle d’intrants utilisée. De plus, il n’existe aucun système ou procédure permettant de vérifier quels intrants ont été consommés dans le processus de production du produit exporté ou s’il y a eu versement excessif de droits à l’importation au sens de l’annexe I, point I), et des annexes II et III du règlement de base. Enfin, les exportateurs peuvent bénéficier du régime DEPBS, qu’ils importent ou non des intrants. Pour bénéficier de l’avantage, un exportateur doit simplement exporter des marchandises. Il ne doit pas apporter la preuve qu’un intrant a été importé. Par conséquent, même les exportateurs dont tous les intrants sont d’origine nationale et qui n’importent aucun des produits utilisés comme intrants peuvent bénéficier des avantages du régime DEPBS.
e) Calcul du montant de la subvention
(32)
Conformément à l’article 3, paragraphe 2, et à l’article 5 du règlement de base, le montant de la subvention passible de mesures compensatoires a été calculé en termes d’avantage conféré au bénéficiaire, tel que constaté pour la période d’enquête. À cet égard, il a été considéré que l’avantage était obtenu au moment de la transaction d’exportation effectuée sous couvert du régime. À cet instant, les pouvoirs publics indiens peuvent renoncer à percevoir les droits de douane, ce qui constitue une contribution financière au sens de l’article 3, paragraphe 1, point a) ii), du règlement de base.
(33)
Compte tenu de ce qui précède, il est jugé approprié de calculer l’avantage découlant du DEPBS en additionnant les crédits obtenus pour toutes les transactions d’exportation réalisées sous couvert de ce régime au cours de la PER.
(34)
Le producteur indien ayant coopéré a déclaré que l’ensemble des crédits DEPBS obtenus dans son cas avaient été utilisés pour importer des matières utilisées uniquement lors de la production du produit concerné, même si le producteur en question était en principe autorisé à les vendre ou à les utiliser pour l’importation d’autres matières. La société a déclaré que le régime DEPBS constituait donc un système normal de ristournes dont seules les remises excessives devaient faire l’objet de mesures compensatoires. Cette affirmation a toutefois été rejetée, étant donné, comme l’explique le considérant 31, que le régime DEPBS n’est pas considéré comme un système autorisé de ristournes ou de ristournes sur intrants de remplacement, ce qui a également été admis par les pouvoirs publics indiens. La question de savoir ce que l’exportateur a réellement fait des droits obtenus dans le cadre de ce régime n’est donc pas pertinente. C’est au moment où les transactions à l’exportation sont effectuées dans le cadre de ce régime qu’un exportateur se voit irrévocablement conférer un avantage, et non au moment de l’utilisation ultérieure du crédit de droits concerné.
(35)
Sur présentation de demandes justifiées, les coûts nécessairement encourus pour avoir droit à la subvention ont été déduits des crédits afin d’obtenir les montants de subvention (numérateur), conformément à l’article 7, paragraphe 1, point a), du règlement de base.
(36)
Conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, ces montants de subvention ont été répartis sur le chiffre d’affaires total réalisé à l’exportation au cours de la période d’enquête (dénominateur), car la subvention est subordonnée aux résultats à l’exportation et n’a pas été accordée par référence aux quantités fabriquées, produites, exportées ou transportées.
(37)
Compte tenu de ce qui précède, le taux de subvention établi dans le cas du producteur-exportateur ayant coopéré s’établit à 5,7 % pour ce régime durant la PER.
4. Droits préférentiels à l’importation des biens d’équipement («EPCGS»)
a) Base juridique
(38)
Le régime EPCGS est décrit en détail au chapitre 5 des documents «FT-policy 04-09» et «FT-policy 09-14», de même qu’au chapitre 5 des documents «HOP I 04-09» et «HOP I09-14».
b) Éligibilité
(39)
Le régime est ouvert aux fabricants-exportateurs ainsi qu’aux négociants-exportateurs «associés» à des fabricants et à des fournisseurs de services.
c) Mise en œuvre pratique
(40)
Sous réserve d’une obligation d’exportation, les sociétés sont autorisées à importer des biens d’équipement (neufs et, depuis avril 2003, de seconde main, vieux de dix ans maximum) à un taux de droit réduit. Pour ce faire, les pouvoirs publics indiens délivrent une licence sur demande, moyennant le paiement d’une redevance. Depuis avril 2000, un taux réduit de 5 % est appliqué à tous les biens d’équipement importés sous couvert du régime. Jusqu’au 31 mars 2000, un taux de droit effectif de 11 % (comportant une surtaxe de 10 %) ou, pour les importations à valeur élevée, un taux de droit nul s’appliquait. Pour satisfaire à l’obligation d’exportation, les biens d’équipement importés doivent servir à la production d’une certaine quantité de produits d’exportation sur une période donnée. En vertu d’un nouveau document «FT-policy 09-14», les biens d’équipement peuvent être importés moyennant un taux de droit de 0 % dans le cadre du régime EPCGS, même si la période concernée pour remplir l’obligation d’exportation est plus courte dans ce cas.
(41)
Le détenteur d’un droit EPCGS peut également s’approvisionner en biens d’équipement sur le marché intérieur. Dans ce cas, le fabricant des biens d’équipement sur le marché intérieur peut lui-même prétendre à l’avantage d’une importation en franchise de droit des composantes nécessaires à la fabrication de ces biens d’équipement. Alternativement, le fabricant sur le marché intérieur peut demander à bénéficier de l’avantage des exportations prévues en ce qui concerne la fourniture de biens d’équipement à un détenteur de droit EPCGS.
(42)
Il s’est avéré que le producteur-exportateur ayant coopéré a eu recours à ce régime durant la PER.
d) Conclusions sur le régime EPCGS
(43)
Le régime EPCGS accorde des subventions au sens de l’article 3, paragraphe 1, point a) ii), et de l’article 3, paragraphe 2, du règlement de base. La réduction de droit constitue une contribution financière des pouvoirs publics indiens, qui abandonnent ainsi des recettes douanières normalement exigibles. De plus, elle confère un avantage à l’exportateur dans la mesure où les droits épargnés sur les importations améliorent les liquidités de la société.
(44)
Le régime EPCGS est en outre subordonné en droit aux résultats à l’exportation, puisque les licences ne peuvent être obtenues sans qu’un engagement à exporter soit souscrit. Il est donc jugé spécifique et susceptible de faire l’objet de mesures compensatoires en vertu de l’article 4, paragraphe 4, premier alinéa, point a), du règlement de base. Le producteur-exportateur ayant coopéré a affirmé que les subventions EPCGS relatives à l’achat de biens d’équipement dans le cadre desquelles l’obligation d’exportation avait déjà été remplie avant la PER ne devaient plus être subordonnées à une obligation d’exportation. Par conséquent, elles ne devraient pas être traitées comme des subventions spécifiques et ne devraient pas faire l’objet de mesures compensatoires. Toutefois, cette affirmation a été rejetée. Il convient de souligner que la subvention elle-même est subordonnée à la réalisation de l’exportation, ce qui signifie qu’elle n’aurait pas été accordée si l’entreprise n’avait pas accepté une certaine obligation d’exportation.
(45)
Ce régime EPCGS ne peut être considéré comme un système autorisé de ristourne ou de ristourne sur intrants de remplacement au sens de l’article 3, paragraphe 1, point a) ii), du règlement de base. Les biens d’équipement ne relèvent pas des systèmes autorisés définis à l’annexe I, point I), du règlement de base, car ils ne sont pas consommés dans le processus de fabrication des produits exportés.
e) Calcul du montant de la subvention
(46)
Le montant de la subvention a été calculé, conformément à l’article 7, paragraphe 3, du règlement de base, sur la base du montant de droits de douane non acquitté sur les biens d’équipement importés, réparti sur une période correspondant à la durée normale d’amortissement de ces biens dans le secteur concerné. Des intérêts ont été ajoutés à ce montant pour refléter la valeur totale de l’avantage conféré au bénéficiaire pendant la période d’enquête. Le taux d’intérêt commercial facturé durant la période de réexamen en Inde a été jugé approprié à cet effet.
(47)
Conformément à l’article 7, paragraphes 2 et 3, du règlement de base, ce montant de subvention a été réparti sur le chiffre d’affaires réalisé à l’exportation au cours de la PER, car la subvention est subordonnée aux résultats à l’exportation.
(48)
Dans le cas du producteur-exportateur ayant coopéré, le taux de subvention établi pour ce régime s’établit à 0,9 % durant la PER.
5. Exonération de la redevance sur l’électricité («EDES») - régime régional de l’État du Madhya Pradesh
(49)
Dans le cadre de la politique de promotion industrielle de 2004, l’État du Madhya Pradesh propose une exonération de la redevance sur l’électricité aux sociétés investissant dans la production d’électricité à des fins de consommation propre.
a) Base juridique
(50)
Le régime EDESest décrit en détail dans la notification no 29 du 21 juillet 2006 et dans l’ordonnance no 4238-XIII-2006, annexe C, du 12 juillet 2006 de l’administration du Madhya Pradesh.
b) Éligibilité
(51)
Tout fabricant qui investit un certain montant dans la construction d’une centrale électrique sur le territoire de l’État du Madhya Pradesh peut prétendre au présent régime.
c) Mise en œuvre pratique
(52)
Le régime EDESprévoit une exonération du paiement de la taxe sur l’électricité - une taxe commerciale locale due normalement dans l’État du Madhya Pradesh - aux sociétés qui investissent un certain montant dans la construction de centrales électriques. L’exonération est accordée pour une certaine période, en fonction du montant de l’investissement. Le régime vise à développer les infrastructures, étant donné que les centrales électriques publiques ne fournissent pas suffisamment d’électricité aux entreprises de la région. L’exonération fiscale n’est accordée que pour l’usage d’électricité à des fins de consommation propre.
(53)
Il s’est avéré que le producteur-exportateur ayant coopéré a eu recours à ce régime durant la PER.
d) Conclusions sur le régime EDES
(54)
Le régime EDESaccorde des subventions au sens de l’article 3, paragraphe 1, point a) ii), et de l’article 3, paragraphe 2, du règlement de base. L’exonération fiscale constitue une contribution financière des pouvoirs publics du Madhya Pradesh, étant donné que cette concession ampute les recettes des pouvoirs publics d’un montant qui leur serait dû. De plus, elle confère un avantage à l’exportateur dans la mesure où les redevances épargnées sur les achats d’électricité améliorent les liquidités de la société.
(55)
Le régime EDESn’est pas subordonné en droit à la réalisation de l’exportation. En outre, il n’est pas limité en droit à certaines zones géographiques situées sur le territoire du Madhya Pradesh ou à certaines entreprises ou secteurs d’activité. Par conséquent, le producteur-exportateur ayant coopéré a déclaré que ce régime ne devait pas être considéré comme un régime spécifique et qu’il ne pouvait donc pas faire l’objet de mesures compensatoires, étant donné que son éligibilité était fondée sur des critères objectifs et neutres.
(56)
Toutefois, en raison de l’absence de coopération des pouvoirs publics de l’État du Madhya Pradesh, la Commission n’a pas été en mesure d’aboutir à des conclusions définitives sur ce régime en ce qui concerne la spécificité et l’application pratique de cette loi, ni sur le niveau de pouvoir discrétionnaire dont bénéficie l’autorité adjudicatrice lorsqu’elle statue sur les demandes. En effet, il ne peut pas être déterminé avec certitude si les conditions visées à l’article 4, paragraphe 2, premier alinéa, point b), sont remplies, étant donné qu’il n’a pas pu être établi que les pouvoirs publics de l’État du Madhya Pradesh appliquaient des conditions ou des critères objectifs pour l’attribution de la subvention. Par conséquent, même s’il a été prouvé que le régime n’était pas spécifique de droit, il reste encore à déterminer qu’il n’est pas spécifique de fait. Par conséquent, il est jugé spécifique et susceptible de faire l’objet de mesures compensatoires en vertu de l’article 4, paragraphe 2, premier alinéa, point c), et de l’article 4, paragraphe 2, quatrième alinéa, du règlement de base.
e) Calcul du montant de la subvention
(57)
Le montant de la subvention a été calculé conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, en se fondant sur la redevance impayée sur les ventes d’électricité achetée durant la PER (numérateur) et le total du chiffre d’affaires des ventes de la société (dénominateur), étant donné que le régime EDESn’est pas subordonné à la réalisation d’une exportation et que l’usage de l’électricité n’est pas limité à la seule production du produit concerné.
(58)
Dans le cas du producteur-exportateur ayant coopéré, le taux de subvention établi pour ce régime s’établit à 0,5 % durant la PER.
6. Montant des subventions passibles de mesures compensatoires
(59)
Le montant des subventions passibles de mesures compensatoires au sens du règlement de base, exprimé sur une base ad valorem, s’établit à 7,1 % pour le producteur-exportateur ayant fait l’objet de l’enquête. Il est supérieur au seuil de minimis fixé à l’article 14, paragraphe 5, du règlement de base.
(60)
Le niveau des subventions établi dans le cadre de la procédure actuelle correspond à un niveau de subvention de 7,2 %, déterminé pour le même producteur-exportateur au cours de la période de réexamen la plus récente.
(61)
Il est donc considéré que, conformément à l’article 18 du règlement de base, les subventions ont persisté pendant la PER.
RÉGIMES
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Total
HEG Ltd.
nul
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Conclusions concernant la probabilité d’une continuation ou d’une reprise des subventions
(62)
Conformément à l’article 18, paragraphe 2, du règlement de base, il a été examiné si l’expiration des mesures en vigueur serait de nature à entraîner la continuation ou la réapparition des subventions.
(63)
À cet égard, il convient de rappeler qu’un seul des deux producteurs-exportateurs connus a coopéré. Il a été établi que, durant la PER, le producteur-exportateur ayant coopéré avait continué à bénéficier de subventions de la part des pouvoirs publics indiens, lesquelles sont susceptibles de faire l’objet de mesures compensatoires. Les régimes de subvention analysés ci-dessus confèrent des avantages récurrents et rien ne donne à penser que ces programmes seraient progressivement supprimés ou modifiés dans un avenir prévisible ou que le producteur-exportateur ayant coopéré obtiendrait plus d’avantages dans le cadre de ces régimes. Les régimes en question sont maintenus dans le document «FT-policy 09-14».
(64)
En ce qui concerne l’autre producteur-exportateur indien connu, la demande de réexamen fait ressortir qu’il a continué à bénéficier des régimes de subvention analysés ci-dessus. Aucune information disponible n’indique le contraire. Il est donc conclu que les pratiques de subvention se sont poursuivies à l’échelle du pays.
(65)
Compte tenu de ce qui précède, il y a lieu de conclure que les subventions se sont poursuivies durant la PER et qu’elles se poursuivraient probablement à l’avenir.
(66)
Comme il a été démontré que les subventions persistaient durant la PER et se poursuivraient probablement à l’avenir, il est inutile d’aborder la question de la probabilité de leur réapparition.
D. DÉFINITION DE L’INDUSTRIE DE L’UNION
1. Production de l’Union
(67)
Dans l’Union, le produit similaire est fabriqué par cinq sociétés ou groupes de sociétés dont la production constitue la production totale de l’Union du produit similaire au sens de l’article 9, paragraphe 1, du règlement de base.
2. Industrie de l’Union
(68)
Deux des cinq groupes de sociétés ne se sont pas déclarés disposés à soutenir la demande et n’ont pas coopéré à l’enquête de réexamen, c’est-à-dire qu’ils n’ont pas répondu au questionnaire. Les trois groupes de producteurs suivants ont déposé la demande et ont accepté de coopérer: Graftech International, SGL Carbon GmbH et Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Ces trois groupes de producteurs représentent une proportion majeure de la production totale de l’Union du produit similaire, étant donné qu’ils représentent plus de 90 % du total de la production de l’Union de certains systèmes d’électrodes en graphite, conformément à ce qui est indiqué au considérant 4 ci-dessus. En conséquence, ils sont réputés constituer l’industrie de l’Union, au sens de l’article 9, paragraphe 1, et de l’article 10, paragraphe 8, du règlement de base, et sont dénommés ci-après «industrie de l’Union».
E. SITUATION SUR LE MARCHÉ DE L’UNION
1. Remarque préliminaire
(70)
Étant donné qu’un seul producteur-exportateur indien du produit concerné a coopéré à la présente enquête, les données relatives aux importations du produit concerné dans l’Union en provenance de l’Inde ne sont pas présentées sous forme détaillée afin de préserver la confidentialité conformément à l’article 29 du règlement de base.
(71)
La situation de l’industrie des électrodes en graphite est étroitement liée à celle du secteur de la sidérurgie, étant donné que les électrodes en graphite sont utilisées en premier lieu dans la sidérurgie électrique. Dans ce contexte, il convient de noter qu’en 2007, et durant les trois premiers trimestres de l’année 2008, des conditions commerciales très favorables existaient dans la sidérurgie et, partant, dans le secteur des électrodes en graphite.
(72)
Il convient de noter que le volume des ventes d’électrodes en graphite suit une courbe plus ou moins conforme à celle de la production d’acier. Toutefois, les contrats de fourniture d’électrodes en graphite, couvrant les prix et les quantités, sont habituellement négociés pour des périodes de six à douze mois. En général, il existe donc un décalage entre une évolution du volume des ventes due à une modification de la demande et les effets qui en résultent sur les prix.
2. Consommation sur le marché de l’Union
(73)
La consommation de l’Union a été établie en se fondant sur le volume des ventes de l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union, sur une estimation du volume des ventes des autres producteurs de l’Union sur le marché de l’Union, sur des données d’Eurostat concernant les importations et sur des données collectées conformément à l’article 24, paragraphe 6, du règlement de base. Comme dans l’enquête initiale (9), certaines importations n’ont pas été prises en compte, car les données disponibles font apparaître que ces importations ne portent pas sur le produit faisant l’objet de l’enquête.
(74)
Entre 2006 et la PER, la consommation de l’Union a diminué de près de 25 %, la baisse la plus importante s’étant produite entre 2008 et la PER. Il convient de noter qu’en raison des conditions commerciales très favorables existant au début de la période considérée, la consommation de l’Union a atteint des niveaux très élevés et a augmenté de 30 % entre la période d’enquête initiale et 2006.
Tableau 1
2006
2007
2008
PER
Consommation totale de l’Union (tonnes)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indice (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Volume, part de marché et prix des importations de l’Inde
(75)
Le volume des importations originaires de l’Inde (ci-après dénommée le «pays concerné») a constamment augmenté durant la période considérée, progressant de 143 points pour s’établir à un niveau de 5 000 à 7 000 tonnes durant la PER. La part de marché des importations en provenance du pays concerné a plus que triplé entre 2006 et la PER, lorsqu’elle a atteint environ 5 %. La part de marché a continué à augmenter durant la PER, malgré la baisse sensible de la demande. Les prix des importations en provenance du pays concerné ont augmenté de 52 % durant la période considérée, suivant une tendance similaire à celle des prix de l’industrie de l’Union, mais sont restés constamment inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union. Pour des raisons de confidentialité, le tableau 2 ne contient pas de données précises, étant donné qu’il n’existe que deux producteurs-exportateurs indiens connus.
Tableau 2
2006
2007
2008
PER
Volume des importations en provenance du pays concerné (tonnes)
2 000 à
3 000
3 000 à
4 000
7 000 à
9 000
5 000 à
7 000
Indice (2006 = 100)
100
123
318
243
Part de marché des importations en provenance du pays concerné
Environ
1,5 %
Environ
2 %
Environ
5 %
Environ
5 %
Prix des importations en provenance du pays concerné (EUR/tonne)
Environ
2 000
Environ
2 600
Environ
3 000
Environ
3 200
Indice (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Situation économique de l’industrie de l’Union
(76)
Conformément à l’article 8, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a examiné tous les facteurs et indices économiques ayant une incidence sur la situation de l’industrie de l’Union.
4.1. Production
(77)
Durant la PER, la production a diminué de 29 % par rapport à 2006. La production de l’industrie de l’Union a d’abord augmenté de 2 % en 2007, par rapport à 2006, avant de reculer brutalement, en particulier durant la PER.
Tableau 3
2006
2007
2008
PER
Production (tonnes)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indice (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Capacités et taux d’utilisation des capacités
(78)
Les capacités de production ont très légèrement diminué (de 2 % globalement) entre 2006 et la PER. Étant donné que la production a également diminué en 2008, et en particulier durant la PER, le taux d’utilisation des capacités qui en est résulté affiche une baisse globale de 25 points entre 2006 et la PER.
Tableau 4
2006
2007
2008
PER
Capacités de production (tonnes)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indice (2006 = 100)
100
98
98
98
Utilisation des capacités
91 %
95 %
90 %
66 %
Indice (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Stocks
(79)
Le niveau des stocks en fin d’exercice de l’industrie de l’Union est demeuré stable en 2007 par rapport à 2006 et a ensuite diminué de 10 % en 2008. Durant la PER, le niveau des stocks a quelque peu augmenté, mais il s’est établi à un niveau inférieur de 5 % à celui de 2006.
Tableau 5
2006
2007
2008
PER
Stocks de fermeture (tonnes)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indice (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Volume des ventes
(80)
Les ventes réalisées par l’industrie de l’Union sur le marché de l’Union auprès de clients indépendants ont diminué de 39 % au cours de la période considérée. Elles se sont établies à un niveau très élevé au début de la période considérée, augmentant de près de 70 % par rapport à la période d’enquête initiale. Les ventes ont légèrement baissé en 2007 et 2008, mais sont restées à un niveau relativement élevé (en 2008, elles restaient supérieures de 47 % au niveau de la période d’enquête initiale). Toutefois, le volume des ventes a sensiblement diminué entre 2008 et la PER (de près d’un tiers).
Tableau 6
2006
2007
2008
PER
Volume des ventes réalisées auprès de clients indépendants dans l’Union (tonnes)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indice (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Part de marché
(81)
La part de marché détenue par l’industrie de l’Union a progressivement diminué, de près de 16 points entre 2006 et la PER (passant de 84,6 % à 68,7 %).
Tableau 7
2006
2007
2008
PER
Part de marché de l’industrie de l’Union
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indice (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Croissance
(82)
Entre 2006 et la PER, la consommation de l’Union a baissé de près de 25 %. La part de marché de l’industrie de l’Union a reculé de près de 16 points, tandis que celle des importations concernées progressait de 3,4 points.
4.7. Emploi
(83)
Le niveau d’emploi de l’industrie de l’Union a diminué de 7 % entre 2006 et la PER
Tableau 8
2006
2007
2008
PER
Emplois liés au produit concerné (nombre de personnes)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indice (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Productivité
(84)
La productivité de la main-d’œuvre de l’industrie de l’Union, mesurée en production par personne occupée par an, a diminué de 24 % entre 2006 et la PER. Elle a légèrement augmenté entre 2007 et 2008, avant de reculer de près de 25 % durant la PER.
Tableau 9
2006
2007
2008
PER
Productivité (tonnes par personne occupée)
140
151
146
107
Indice (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Prix de vente et facteurs influençant les prix sur le marché intérieur
(85)
Les prix de vente unitaires de l’industrie de l’Union font apparaître une tendance positive, affichant une hausse de 40 % durant la période considérée. Cette situation s’explique par: i) le niveau général des prix sur le marché; ii) la nécessité de répercuter les hausses des coûts de production; et iii) le mode dont sont établis les prix des contrats de fourniture.
(86)
En 2007 et 2008, l’industrie de l’Union a pu accroître ses prix dans le contexte d’une hausse générale des prix du marché, qui s’explique par le maintien à un niveau élevé de la demande d’électrodes en graphite. Cette demande est due aux conditions commerciales très favorables existant dans la sidérurgie jusqu’au troisième trimestre 2008, conformément à ce qui est indiqué au considérant 71.
(87)
Les prix ont également augmenté en 2007 et 2008, en partie pour tenir compte des hausses des coûts de production, notamment en ce qui concerne les matières premières. Entre 2006 et 2008, les coûts ont progressé de 23 %. Toutefois, l’industrie de l’Union a pu répercuter cet accroissement en revoyant sensiblement ses prix à la hausse (+ 33 %).
(88)
Les prix ont continué à augmenter durant la PER, mais à un rythme moins soutenu (+ 5 %). Le fait que les prix n’aient pas reculé durant une période de baisse de la demande s’explique par la façon dont sont établis les contrats de fourniture sur le marché et par le fait que la plupart des contrats de fourniture 2009 ont été conclus en 2008. Comme le précise le considérant 72, l’évolution des ventes de systèmes d’électrodes en graphite suit plus ou moins celle de la production d’acier. Toutefois, la négociation des contrats de fourniture d’électrodes en graphite pour des périodes de six à douze mois est susceptible de retarder l’effet que peut avoir une modification de la demande (hausse ou baisse) sur les prix. Les contrats sont négociés sur la base des volumes de ventes attendus, qui peuvent être différents du niveau des ventes effectif, de sorte que l’évolution des prix au cours d’une période particulière ne suit pas nécessairement l’évolution du volume des ventes pour la même période. Tel a été le cas durant la PER, lorsque les volumes de ventes ont diminué, alors que les prix sont demeurés élevés, étant donné que la plupart des contrats de fourniture 2009 ont été conclus en 2008 et que certaines livraisons prévues pour 2008 ont été reportées à 2009. La hausse de 5 % des prix durant la PER n’a cependant pas été suffisante pour couvrir l’accroissement des coûts (+ 13 %), comme cela avait été possible au cours des périodes précédentes. À l’issue de la PER, les prix ont été renégociés à des niveaux inférieurs.
(89)
Comme indiqué au considérant 75, les prix des importations en provenance des pays concernés ont suivi une tendance similaire à ceux de l’industrie de l’Union, mais ont été continuellement inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union.
Tableau 10
2006
2007
2008
PER
Prix unitaire sur le marché de l’Union (EUR/tonne)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indice (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Salaires
(90)
Entre 2006 et la PER, le salaire moyen par salarié a augmenté de 15 %.
Tableau 11
2006
2007
2008
PER
Coût annuel de la main-d’œuvre par salarié (en milliers d’EUR)
52
56
61
60
Indice (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investissements
(91)
Entre 2006 et la PER, les flux annuels d’investissements dans le produit concerné réalisés par l’industrie de l’Union ont augmenté de 37 %. Toutefois, durant la PER, les investissements ont reculé de 14 % par rapport à 2008.
Tableau 12
2006
2007
2008
PER
Investissements nets (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indice (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Rentabilité et retour sur investissement
(92)
Malgré la hausse des coûts de 40 % durant la période considérée, l’industrie de l’Union est parvenue, entre 2006 et 2007, à accroître ses prix à un niveau supérieur à la hausse des coûts, ce qui a permis de faire progresser la rentabilité, dont le niveau est passé de 19 % en 2006 à 26 % en 2007. Entre 2007 et 2008, les prix et les coûts ont augmenté dans des proportions similaires, de sorte que la marge de l’industrie de l’Union est restée stable, au niveau de 2007. Les bénéfices ont ensuite diminué pour s’établir à 19 % durant la PER, en raison de l’effet qu’ont eu sur les coûts la baisse de l’utilisation des capacités de production et l’accroissement du prix des matières premières. Les bénéfices ont continué à diminuer en 2009, étant donné que l’industrie de l’Union a dû corriger ses prix à la baisse afin de tenir compte du recul général des prix de vente sur le marché des électrodes en graphite, qui s’explique par la baisse de la demande dans le secteur de la sidérurgie.
(93)
Le rendement des investissements («ROI») a augmenté, passant de 71 % en 2006 à 103 % en 2007. En 2008, il est monté à 119 %, avant de retomber à 77 % durant la PER. Globalement, le rendement des investissements n’a augmenté que de 6 points entre 2006 et la PER.
Tableau 13
2006
2007
2008
PER
Rentabilité nette des ventes de l’Union à des clients indépendants (% des ventes nettes)
19 %
26 %
25 %
19 %
Rendement des investissements (bénéfice net en % de la valeur comptable nette des investissements)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Liquidités et capacité de lever des capitaux
(94)
Les flux nets de liquidités résultant des activités d’exploitation ont augmenté entre 2006 et 2007. Cette hausse s’est poursuivie en 2008, avant de s’inverser durant la PER. Globalement, les flux de liquidités ont augmenté de 28 % entre le début de la période considérée et la PER.
(95)
Rien n’indique que l’industrie de l’Union a rencontré des difficultés pour mobiliser des capitaux, essentiellement parce qu’un certain nombre de producteurs font partie de grands groupes.
Tableau 14
2006
2007
2008
PER
Flux de liquidités (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indice (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Ampleur des subventions
(96)
Compte tenu du volume, de la part de marché et des prix des importations en provenance de l’Inde, l’impact des marges de subvention effectives sur l’industrie de l’Union ne peut pas être considéré comme négligeable.
4.15. Rétablissement à la suite de pratiques de subvention et de dumping antérieures
(97)
Les indicateurs examinés ci-dessus font apparaître une certaine amélioration de la situation économique et financière de l’industrie de l’Union à la suite de l’institution des mesures compensatoires et antidumping définitives en 2004. En particulier, entre 2006 et 2008, l’industrie de l’Union a bénéficié d’un accroissement des prix et des bénéfices, qui s’explique par les conditions commerciales très favorables ayant permis de maintenir un niveau élevé de prix et de rentabilité, même si la part de marché de l’industrie européenne a diminué, comme cela est expliqué au considérant 81. Toutefois, au cours de la même période, et malgré les mesures instituées, la part de marché des importations indiennes s’est accrue et les produits indiens ont été importés à des prix inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union. Durant la PER, les bénéfices de l’industrie de l’Union ont également commencé à diminuer et ont reculé davantage encore en 2009, en raison de l’accroissement des coûts et des hausses limitées des prix.
5. Incidence des importations faisant l’objet de subventions et d’autres facteurs
5.1. Incidence des importations faisant l’objet de subventions
(98)
Malgré une baisse de la consommation dans l’Union durant la période considérée, le volume des importations en provenance du pays concerné a plus que doublé, et la part de marché de ces importations a plus que triplé (voir considérant 75). Si les droits antidumping et compensatoires ne sont pas pris en considération, les importations en provenance du pays concerné ont sous-coté les prix de l’industrie européenne durant la PER, d’un niveau toutefois inférieur à 2 %.
5.2. Impact de la crise économique
(99)
En raison des conditions économiques très favorables observées dans le secteur de la sidérurgie et les secteurs connexes, y compris celui des électrodes en graphite, en 2007 et au cours des trois premiers trimestres de 2008, la situation économique de l’industrie européenne était relativement bonne lorsqu’a débuté la crise économique, fin 2008. Le fait que les contrats de fourniture de systèmes d’électrodes en graphite sont généralement négociés pour des durées de six ou douze mois signifie qu’il existe un décalage entre toute modification de la demande (hausse ou baisse) et les effets qu’elle exerce sur les prix. Étant donné que les contrats négociés pour la PER l’ont été à un moment où les effets de la crise économique ne pouvaient pas encore être prévus, les répercussions de la crise économique durant la PER portaient essentiellement sur les volumes, puisque tout impact sur les prix serait ressenti avec du retard par l’industrie européenne. Dans ce contexte, il convient de noter que la situation de l’industrie européenne s’est détériorée à certains égards, même durant la période où prévalaient des conditions économiques positives, puisqu’une part de marché a été perdue au détriment des importations en provenance du pays concerné. Le fait que cette détérioration n’ait pas abouti à des effets négatifs plus sensibles s’explique, d’une part, par le niveau élevé de la demande en 2007-2008, qui a permis à l’industrie de l’Union de maintenir des volumes de production et de vente élevés et, d’autre part, par le fait que les prix ont néanmoins pu être maintenus du fait du décalage temporel susmentionné, lorsque ces volumes ont diminué durant la PER.
5.3. Importations en provenance d’autres pays tiers
(100)
En raison de l’inclusion de produits autres que le produit faisant l’objet de l’enquête dans les données sur les importations disponibles auprès d’Eurostat au niveau du code NC, l’analyse ci-après a été établie sur la base de données sur les importations au niveau du code TARIC, complétées par des données collectées en application de l’article 24, paragraphe 6, du règlement de base. Certaines importations n’ont pas été prises en compte, car les données disponibles font apparaître qu’elles ne portent pas sur le produit faisant l’objet de l’enquête.
(101)
Selon les estimations, le volume des importations en provenance d’autres pays tiers a augmenté de 63 %, passant d’environ 11 000 tonnes en 2006 à quelque 18 500 tonnes durant la PER. La part de marché des importations en provenance d’autres pays est passée de 6,6 % en 2006 à 14,4 % durant la PER. Le prix moyen des importations en provenance d’autres pays tiers a augmenté de 42 % entre 2006 et la PER. Les importations proviennent essentiellement de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC»), de la Russie, du Japon et du Mexique, qui étaient les seuls pays dont les parts de marché individuelles étaient supérieures à 1 % durant la PER. Les importations en provenance de ces pays sont examinées plus en détail dans les considérants ci-après. Les importations en provenance de neuf autres pays représentent une part de marché totale de seulement 2 % environ et ne sont pas examinées plus en détail.
(102)
La part de marché des importations chinoises a augmenté de 2,4 points au cours de la période considérée (passant de 0,2 % à 2,6 %). Les informations disponibles indiquent que ces importations ont été effectuées à des prix inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union et aussi inférieurs à ceux des importations originaires de l’Inde.
(103)
La part de marché des importations de la Russie a augmenté de 4,2 points au cours de la période considérée (passant de 1,9 % à 6,1 %). Les informations disponibles indiquent que ces importations ont été effectuées à des prix légèrement inférieurs à ceux de l’Union, mais supérieurs à ceux des importations originaires de l’Inde.
(104)
La part de marché des importations en provenance du Japon a diminué de 0,4 point au cours de la période considérée (passant de 2,0 % à 1,6 %). Les informations disponibles indiquent que ces importations ont été effectuées à des prix similaires ou supérieurs à ceux de l’industrie de l’Union, et aussi supérieurs à ceux des importations originaires de l’Inde.
(105)
La part de marché des importations en provenance du Mexique a augmenté d'un point au cours de la période considérée (passant de 0,9 % à 1,9 %). Les informations disponibles indiquent que ces importations ont été effectuées à des prix supérieurs à ceux de l’industrie de l’Union et aussi supérieurs à ceux des importations en provenance de l’Inde.
(106)
En conclusion, on ne peut exclure que l’augmentation des importations en provenance de la RPCet de la Russie ait pu contribuer dans une certaine mesure au recul de la part de marché de l’industrie de l’Union. Toutefois, les répercussions des importations en provenance de la RPCet de la Russie ne peuvent pas être déterminées avec certitude, compte tenu de la nature générale des données disponibles tirées des statistiques des importations, qui ne permettent pas de comparer les prix par type de produit, comme cela a été possible dans le cas de l’Inde sur la base des données détaillées fournies par le producteur-exportateur.
Tableau 15
2006
2007
2008
PER
Volume des importations en provenance d’autres pays (tonnes)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indice (2006 = 100)
100
100
170
163
Part de marché des importations en provenance d’autres pays
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Prix des importations d’autres pays (EUR/tonne)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indice (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
PER
Volume des importations en provenance de la RPC (tonnes)
421
659
2 828
3 380
Indice (2006 = 100)
100
157
672
804
Part de marché des importations en provenance de la RPC
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Prix des importations en provenance de la RPC (EUR/tonne)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indice (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
PER
Volume des importations en provenance de la Russie (tonnes)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indice (2006 = 100)
100
90
264
245
Part de marché des importations en provenance de la Russie
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Prix des importations en provenance de la Russie (EUR/tonne)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indice (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
PER
Volume des importations en provenance du Japon (tonnes)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indice (2006 = 100)
100
66
110
62
Part de marché des importations en provenance du Japon
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Prix des importations en provenance du Japon (EUR/tonne)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indice (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
PER
Volume des importations en provenance du Mexique (tonnes)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indice (2006 = 100)
100
148
143
167
Part de marché des importations en provenance du Mexique
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Prix des importations en provenance du Mexique (EUR/tonne)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indice (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Conclusion
(107)
Ainsi qu’il est indiqué au considérant 75, le volume des importations en provenance du pays concerné a plus que doublé entre 2006 et la PER. Du fait que la consommation a simultanément diminué de près de 25 %, la part de marché détenue par les exportateurs indiens a fortement augmenté, passant d’environ 1,5 % en 2006 à quelque 5 % durant la PER. Si les prix indiens à l’exportation vers l’Union ont sensiblement augmenté durant la période considérée, du fait des prix du marché généralement élevés, ils n’en ont pas moins sous-coté les prix de l’industrie de l’Union.
(108)
Entre 2006 et la PER, et malgré l’existence des mesures antidumping et compensatoires, plusieurs indicateurs importants ont accusé une évolution négative: la production et le volume des ventes ont diminué de respectivement 29 % et 39 %, tandis que le taux d’utilisation des capacités a reculé de 28 %, ce qui s’est traduit par une baisse des niveaux d’emploi et de productivité. Même si une partie de ces développements négatifs peut s’expliquer par la forte diminution de la consommation, qui a chuté de près de 25 % au cours de la période considérée, le recul marqué des parts de marché de l’industrie de l’Union (en baisse de 15,9 points entre 2006 et la PER) doit également être interprété à la lumière de l’accroissement constant de la part de marché des importations en provenance de l’Inde.
(109)
Le niveau relativement élevé des bénéfices enregistrés durant la PERs’explique essentiellement par le niveau continuellement élevé des prix, pour les raisons exposées au considérant 88. Il y a lieu de conclure que la situation de l’industrie de l’Union s’est détériorée tout au long de la période considérée et qu’elle était précaire à la fin de la PER, malgré le niveau relativement élevé des bénéfices enregistrés à ce stade, lorsque ses efforts visant à maintenir les volumes de ventes ainsi qu’un niveau satisfaisant des prix - dans une situation de fléchissement de la demande - ont été mis à mal par la présence accrue d’importations indiennes subventionnées.
F. PROBABILITÉ D’UNE CONTINUATION ET D’UNE RÉAPPARITION DU PRÉJUDICE
1. Remarques préliminaires
(110)
Ainsi qu’il a déjà été indiqué, l’institution des mesures compensatoires n’a permis à l’industrie de l’Union de se rétablir que partiellement du préjudice subi. Toutefois, lorsque les niveaux élevés de consommation que l’Union a connus pendant la plus grande partie de la période considérée ont disparu durant la PER, l’industrie de l’Union s’est retrouvée dans une situation vulnérable et précaire et elle est restée exposée à l’effet préjudiciable des importations subventionnées en provenance de l’Inde. En particulier, la capacité de l’industrie de l’Union de répercuter l’accroissement des coûts a été faible à la fin de la PER.
2. Rapport entre les prix à l’exportation et les volumes exportés vers des pays tiers et entre les prix à l’exportation et les volumes exportés vers l’Union
(111)
Il a été constaté que le prix de vente moyen pratiqué par les producteurs indiens à l’exportation vers des marchés autres que l’Union était sensiblement inférieur au prix de vente moyen à l’exportation vers l’Union, et inférieur aux prix pratiqués sur le marché intérieur. Les ventes des exportateurs indiens à destination de marchés autres que l’Union portaient sur des quantités importantes, représentant la majorité de leurs ventes totales à l’exportation. En conséquence, il a été considéré que, en cas d’expiration des mesures, les exportateurs indiens seraient incités à réorienter de grandes quantités de leurs exportations vers le marché plus attrayant de l’Union à des niveaux de prix qui, même s’ils étaient supérieurs à ceux des prix vers les pays tiers, resteraient probablement inférieurs aux niveaux actuels des prix à l’exportation vers l’Union.
3. Capacités inutilisées et stocks sur le marché indien
(112)
Le producteur indien ayant coopéré disposait d’importantes capacités inutilisées et a prévu de renforcer ses capacités en 2010/2011. En conséquence, il est possible d’augmenter sensiblement le volume des exportations à destination de l’Union, d’autant que rien n’indique que les marchés de pays tiers ou le marché intérieur pourraient absorber une éventuelle hausse de la production.
(113)
Dans ses observations relatives à l’information, le producteur indien ayant coopéré a fait valoir que ses capacités de réserve étaient essentiellement dues à la crise économique et à la baisse de la demande qui en est résultée. Toutefois, une part significative des capacités de réserve de la société peuvent s’expliquer par le fait qu’elle a substantiellement accru ses capacités entre 2006 et la PER. En outre, il convient de noter que la société a prévu un renforcement supplémentaire de ses capacités. Il y a également lieu de signaler qu’il existe un autre producteur indien n’ayant pas coopéré, qui dispose de capacités et d’un taux d’utilisation similaire et qui a également annoncé récemment un accroissement encore plus sensible de ses capacités.
4. Conclusion
(114)
Les producteurs du pays concerné ont la capacité d’augmenter et/ou de réorienter leurs exportations vers le marché de l’Union. En outre, les prix des exportations indiennes vers les pays tiers étaient inférieurs aux prix à l’exportation vers l’Union. L’enquête a fait apparaître que, sur la base de types de produits comparables, le producteur-exportateur ayant coopéré a vendu le produit concerné à des prix inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union. Ce faible niveau des prix baisserait très probablement en conformité avec le recul des prix facturés au reste du monde. Une telle pratique de tarification, en liaison avec la capacité des exportateurs du pays concerné de fournir des quantités substantielles du produit concerné au marché de l’Union, aurait selon toute vraisemblance des répercussions négatives sur la situation économique de l’industrie de l’Union.
(115)
Ainsi qu’il est expliqué ci-dessus, la situation de l’industrie de l’Union reste précaire et vulnérable. Si l’industrie de l’Union se trouvait exposée à une hausse des importations en provenance du pays concerné à des prix subventionnés, il en résulterait vraisemblablement une détérioration de ses ventes, de sa part de marché, de ses prix de vente, et donc de sa situation financière, d’une ampleur comparable à celle constatée lors de l’enquête initiale. Sur cette base, il est donc conclu que l’abrogation des mesures antidumping provoquerait, selon toute probabilité, une aggravation de la situation déjà fragile de l’industrie de l’Union et une réapparition du préjudice important qui lui est occasionné.
G. INTÉRÊT DE L’UNION
1. Introduction
(116)
Conformément à l’article 31 du règlement de base, il a été examiné si la prorogation des mesures compensatoires en vigueur serait ou non contraire à l’intérêt de l’Union dans son ensemble. La détermination de l’intérêt de l’Union repose sur une appréciation de tous les intérêts en cause, c’est-à-dire ceux de l’industrie de l’Union, des importateurs ainsi que des utilisateurs.
(117)
Il convient de rappeler que l’enquête initiale avait abouti à la conclusion que l’institution de mesures n’était pas contraire à l’intérêt de l’Union. Par ailleurs, le fait que la présente enquête est une enquête de réexamen, c’est-à-dire qu’elle analyse une situation dans laquelle des mesures compensatoires sont déjà en vigueur, permet d’évaluer toute répercussion négative anormale de ces mesures pour les parties concernées.
(118)
Sur cette base, il a été examiné si, en dépit des conclusions concernant la probabilité de continuation ou de réapparition de subventions préjudiciables, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de l’Union de maintenir les mesures dans ce cas particulier.
2. Intérêt de l’industrie de l’Union
(119)
L’industrie de l’Union s’est avérée être une industrie structurellement viable, ainsi que l’a confirmé l’évolution positive de sa situation économique après l’institution des mesures compensatoires en 2004. En particulier, le fait que l’industrie de l’Union ait accru sa rentabilité durant les quelques années précédant la PER contraste fortement avec la situation précédant l’institution des mesures. Toutefois, l’industrie de l’Union a vu sa part de marché diminuer constamment, alors que les parts de marché des importations en provenance du pays considéré ont sensiblement augmenté tout au long de la période considérée. Sans l’existence des mesures, l’industrie de l’Union serait vraisemblablement dans une situation encore plus précaire.
3. Intérêt des importateurs/utilisateurs
(120)
Aucun des neuf importateurs indépendants ayant été contactés ne s’est déclaré disposé à coopérer.
(121)
Dix-sept utilisateurs se sont fait connaître et ont répondu au questionnaire. Si la plupart d’entre eux ne se sont pas fait livrer d’électrodes en graphite en provenance de l’Inde depuis plusieurs années, et sont donc restés neutres par rapport à la continuation éventuelle des mesures, six d’entre eux ont utilisé des électrodes indiennes, tout au moins dans une certaine mesure. Quatre utilisateurs ont indiqué qu’une continuation des mesures aurait des répercussions négatives sur la concurrence. Une association (Eurofer) s’est dite fermement opposée à une continuation des mesures et a déclaré que les mesures entraînaient un retrait à vaste échelle des exportateurs indiens du marché de l’Union européenne. L’association fait valoir que la continuation des mesures pourrait gêner les efforts des producteurs visant à trouver d’autres sources d’approvisionnement et permettrait à l’Union européenne de continuer à bénéficier d’une situation dominante, proche d’un duopole. Toutefois, l’évolution des importations indiennes après l’institution des mesures fait clairement apparaître qu’il n’y a pas eu de retrait à une aussi grande échelle; en fait, les importations en provenance de l’Inde ont sensiblement augmenté durant la période considérée. En outre, l’enquête a montré que les systèmes d’électrodes en graphite arrivent en nombre croissant sur le marché de l’Union en provenance d’un certain nombre d’autres pays tiers. Quant à la position de force dont bénéficierait l’industrie de l’Union sur le marché, il est rappelé que sa part de marché a diminué de près de 16 points au cours de la période considérée (voir considérant 81 ci-dessus). Enfin, cette association a également admis que les électrodes en graphite ne représentaient qu’une composante relativement faible du total des coûts supportés par les entreprises sidérurgiques.
(122)
Il est par ailleurs rappelé que l’enquête initiale avait conclu que l’institution des mesures n’aurait qu’un effet négligeable sur les utilisateurs (10). Malgré l’existence de mesures depuis cinq ans, les importateurs/utilisateurs dans l’Union continuent de s’approvisionner, entre autres, en Inde. Rien n’indique qu’ils aient rencontré des difficultés à trouver d’autres fournisseurs. De plus, il est rappelé que, lors de l’examen des effets possibles de l’institution des mesures, l’enquête initiale avait conclu que, compte tenu de l’incidence négligeable du coût des systèmes d’électrodes en graphite sur les industries utilisatrices, son augmentation éventuelle ne devrait guère les affecter. Aucun élément n’indiquant le contraire n’a été constaté après l’institution des mesures. Il est donc conclu qu’il est peu probable que le maintien des mesures compensatoires ait une incidence grave sur les importateurs/utilisateurs dans l’Union.
4. Conclusion
(123)
Compte tenu de ce qui précède, il est conclu qu’il n’existe aucune raison impérieuse de ne pas maintenir les mesures compensatoires actuelles.
H. MESURES COMPENSATOIRES
(124)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels la Commission avait l’intention de recommander le maintien des mesures existantes. Un délai leur a aussi été accordé pour présenter leurs observations au sujet de cette communication. Lorsqu’elles étaient pertinentes, les allégations et les observations ont été dûment prises en compte.
(125)
Il résulte de ce qui précède que, conformément à l’article 18, paragraphe 2, du règlement de base, il convient de proroger les mesures compensatoires applicables aux importations de certains systèmes d’électrodes en graphite originaires de l’Inde. Il est rappelé que ces mesures consistent en des droits ad valorem.
(126)
Les taux des droits compensatoires par société visés dans le présent règlement ne s’appliquent qu’aux importations du produit concerné fabriqué par lesdites sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques citées. Les importations du produit concerné fabriqué par toute société dont le nom et l’adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et seront soumises au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(127)
Toute demande d’application de ces taux compensatoires individuels (par exemple, à la suite d’un changement de nom de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (11) et doit contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, toute modification des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et aux ventes à l’exportation résultant, par exemple, de ce changement de nom ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Si nécessaire, le règlement sera modifié en conséquence par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant de taux de droit individuels,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit compensatoire définitif est institué sur les importations d’électrodes en graphite, des types utilisés pour fours électriques, d’une densité apparente de 1,65 g/cm3 ou plus et d’une résistance électrique de 6,0 μ.μ.m ou moins, relevant actuellement du code NC ex85451100 (code TARIC 8545110010), ainsi que des barrettes de ces électrodes, relevant actuellement du code NC ex85459090 (code TARIC 8545909010), importées ensemble ou séparément, originaires de l’Inde.
2. Le taux du droit applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit comme suit pour les produits décrits au paragraphe 1 et fabriqués par les sociétés énumérées ci-après:
Société
Droit définitif
(%)
Code TARIC Supplémentaire
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Toutes les autres sociétés
7,2
A999
3. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 13 décembre 2010.