РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
RÈGLEMENT (UE) No 821/2011 DE LA COMMISSION
du 16 août 2011
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations d’acétate de vinyle originaire des États-Unis d’Amérique
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne (ci-après «l’Union»),
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Ouverture
(1)
Le 4 décembre 2010, la Commission a, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2), annoncé l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations, dans l’Union, d’acétate de vinyle originaire des États-Unis d’Amérique (ci-après les «États-Unis» ou le «pays concerné»).
(2)
La procédure a été ouverte à la suite du dépôt d’une plainte, le 22 octobre 2010, par Ineos Oxide Ltd (ci-après «le plaignant»), qui représente une proportion majeure, en l’occurrence plus de 25 %, de la production totale d’acétate de vinyle réalisée par l’industrie de l’Union. La plainte contenait des éléments attestant à première vue l’existence du dumping dont ferait l’objet ledit produit et du préjudice important en résultant, éléments qui ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une procédure antidumping.
2. Parties concernées par la procédure
(3)
Les services de la Commission ont officiellement informé de l’ouverture de la procédure le plaignant, les autres producteurs connus dans l’Union, les producteurs-exportateurs du pays concerné, les importateurs, les négociants, les utilisateurs, les fournisseurs et les associations notoirement concernés, ainsi que les représentants des États-Unis. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(4)
Toutes les parties intéressées qui en ont fait la demande et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(5)
La Commission a envoyé un questionnaire aux quatre producteurs-exportateurs connus dans le pays concerné. Trois d’entre eux y ont répondu. Le quatrième producteur-exportateur a refusé de coopérer à l’enquête et a par conséquent été informé qu’il serait considéré comme une société n’ayant pas coopéré à l’enquête conformément à l’article 18 du règlement de base.
(6)
La Commission a également envoyé des questionnaires au plaignant ainsi qu’à l’autre producteur de l’Union cité dans la plainte.
(7)
Compte tenu du nombre apparemment élevé d’importateurs indépendants potentiellement concernés par l’enquête, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage, conformément à l’article 17 du règlement de base. Afin de permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les importateurs indépendants ont été invités à se faire connaître auprès de la Commission et à fournir les informations demandées dans l’avis d’ouverture. Deux importateurs seulement s’étant manifestés dans le délai fixé par l’avis d’ouverture, il a été décidé qu’il ne serait pas nécessaire de recourir à l’échantillonnage. Deux importateurs de l’Union ont dûment répondu au questionnaire et une visite de vérification a été effectuée dans les locaux de l’un d’entre eux.
(8)
Par ailleurs, un certain nombre d’acteurs concernés se sont fait connaître en tant qu’utilisateurs. Un questionnaire spécialement établi à l’intention de ceux-ci leur a été envoyé. Douze sociétés y ont répondu et des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux de deux d’entre elles.
(9)
Les services de la Commission ont recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination, à titre provisoire, du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de l’Union et ont effectué des visites de vérification dans les locaux des sociétés suivantes:
a)
Producteurs établis dans l’Union
Ineos Oxide Ltd, Royaume-Uni,
Wacker Chemie AG, Allemagne.
b)
Producteurs-exportateurs du pays concerné
Celanese Ltd,
The Dow Chemical Company,
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC.
c)
Sociétés indépendantes dans le pays concerné
Terminal, États-Unis [le nom et le lieu d’implantation exacts sont confidentiels].
d)
Sociétés liées et sociétés indépendantes dans l’Union
Celanese Chemicals Europe GmbH, Allemagne,
Lyondell Chemie Nederland B.V., Pays-Bas,
Terminal, Union [le nom et le lieu d’implantation exacts sont confidentiels].
e)
Sociétés liées qui ne sont établies ni dans l’Union ni aux États-Unis
Dow Europe GmbH, Suisse.
f)
Importateurs
Gantrade Ltd, Royaume-Uni.
g)
Utilisateurs
Vinavil, Mapei, Italie,
Synthomer, Royaume-Uni.
3. Période d’enquête
(10)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er octobre 2009 et le 30 septembre 2010 (ci-après la «période d’enquête»). L’examen des évolutions utiles à l’appréciation du préjudice a porté sur la période allant du 1er janvier 2007 à la fin de la période d’enquête (ci-après la «période considérée»).
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(11)
Le produit concerné est l’acétate de vinyle originaire des États-Unis, qui relève actuellement du code NC 2915 32 00.
(12)
L’acétate de vinyle (ci-après le «produit concerné») est un produit chimique de base dérivé de l’acide acétique.
(13)
L’acétate de vinyle est utilisé dans de nombreuses applications différentes. Il sert principalement à la fabrication de deux produits en aval, à savoir l’acétate polyvinylique et l’alcool polyvinylique. Ces deux produits en aval sont des polymères importants pour différentes industries. Les polymères de l’acétate de vinyle sont communément employés dans la fabrication de peintures, de colles, de revêtements et d’agents de finition pour textiles.
(14)
L’enquête a montré qu’il n’existait qu’un seul type du produit concerné.
2. Produit similaire
(15)
Il est ressorti de l’enquête que l’acétate de vinyle produit et commercialisé dans l’Union par l’industrie de l’Union et celui produit dans le pays concerné et exporté à destination de l’Union présentent les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques de base et sont destinés aux mêmes usages. En conséquence, ces produits sont provisoirement considérés comme étant similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. DUMPING
1. Valeur normale
(16)
Afin d’établir la valeur normale, il a dans un premier temps été déterminé si, pour chaque producteur-exportateur du pays concerné, ses ventes intérieures du produit similaire à des clients indépendants étaient représentatives, c’est-à-dire si leur volume total représentait au moins 5 % du volume total des exportations du produit concerné à destination de l’Union, conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base.
(17)
La Commission a ensuite examiné si les ventes intérieures de chaque producteur-exportateur pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Pour ce faire, elle a déterminé la proportion des ventes intérieures bénéficiaires à des clients indépendants pendant la période d’enquête.
(18)
Les ventes intérieures ont été jugées bénéficiaires lorsque le prix unitaire était égal ou supérieur au coût de production. Le coût de production sur le marché intérieur pendant la période d’enquête a donc été déterminé.
(19)
Lorsque plus de 80 % du volume des ventes sur le marché intérieur ont été réalisés à des prix supérieurs aux coûts et que le prix de vente moyen pondéré était égal ou supérieur au coût de production moyen pondéré, la valeur normale a été déterminée en calculant la moyenne pondérée de tous les prix de vente sur le marché intérieur, que ces ventes aient été bénéficiaires ou non. En revanche, lorsque le volume des ventes bénéficiaires était égal ou inférieur à 80 % du volume total des ventes ou lorsque le prix de vente moyen pondéré était inférieur au coût de production moyen pondéré, la valeur normale a été déterminée en effectuant la moyenne pondérée des prix des seules ventes intérieures bénéficiaires.
2. Prix à l’exportation
(20)
Il est ressorti de l’enquête que l’acétate de vinyle était exporté du pays concerné vers l’Union i) soit par l’intermédiaire de négociants liés établis dans l’Union ii) soit, dans le cas d’un producteur-exportateur, par l’intermédiaire d’un négociant lié établi dans un pays non membre de l’Union.
(21)
Dans les deux cas, les prix à l’exportation ont été établis sur la base des prix de revente facturés aux premiers clients indépendants dans l’Union, conformément à l’article 2, paragraphe 9, du règlement de base, qui ont été ajustés pour tenir compte de l’ensemble des coûts intervenant entre l’importation et la revente, ainsi que des bénéfices.
3. Comparaison
(22)
La valeur normale et le prix à l’exportation des différents producteurs-exportateurs ont été comparés au niveau départ usine.
(23)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements visant à prendre en considération les différences concernant les frais de manutention, d’entreposage, de transport et d’assurance, le coût du crédit, les ristournes, les commissions et les droits d’importation ont, le cas échéant, été effectués lorsqu’ils se justifiaient.
4. Marge de dumping
(24)
Conformément à l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la marge de dumping pour les producteurs-exportateurs américains ayant coopéré a été déterminée sur la base d’une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré.
(25)
Pour calculer la marge de dumping des producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré, le degré de non-coopération a tout d’abord été établi. Pour ce faire, le volume des exportations vers l’Union déclaré par les producteurs-exportateurs ayant coopéré a été comparé aux statistiques correspondantes d’Eurostat concernant les importations.
(26)
Compte tenu du degré de coopération élevé aux États-Unis (plus de 90 %), il a été jugé approprié, à titre provisoire, de fixer la marge de dumping résiduelle des producteurs-exportateurs américains n’ayant pas coopéré au niveau du droit le plus élevé établi pour un exportateur ayant coopéré. Il pourrait en être décidé autrement au stade des mesures définitives.
(27)
Sur la base de la méthode décrite ci-dessus, les marges provisoires de dumping, exprimées en pourcentage du prix caf frontière de l’Union avant dédouanement, s’établissent comme suit:
Société
Marge de dumping provisoire
Celanese Ltd
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Toutes les autres sociétés
13,8 %
D. PRÉJUDICE
1. Production et industrie de l’Union
(28)
La plainte a été déposée par Ineos Oxide Ltd, ci-après le «plaignant», un producteur d’acétate de vinyle dans l’Union, qui représente une proportion majeure de la production totale de ce produit dans l’Union. Un deuxième producteur établi dans l’Union, Wacker GmbH, a soutenu l’ouverture de la procédure. La plainte était dès lors appuyée par des producteurs de l’Union représentant plus de 25 % de la production totale d’acétate de vinyle de l’industrie de l’Union. Il a donc été ouvert une procédure antidumping conformément à l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base.
(29)
Il s’est avéré qu’un troisième producteur situé dans l’Union (à savoir Celanese Europe GmbH) était lié à un producteur-exportateur américain. Il a pu être établi à titre provisoire, d’après les informations obtenues au cours de l’enquête, que ledit producteur était entièrement sous le contrôle de la société américaine Celanese Corporation et que celle-ci exerçait une influence déterminante sur la société européenne pour des aspects essentiels de sa gestion, notamment la planification des activités, le contrôle de la production, les achats et l’activité de vente.
(30)
Dans ce contexte, il a été estimé que la relation unissant Celanese Europe GmbH au groupe précité était de nature à l’amener à se comporter différemment des producteurs non liés, au sens de l’article 4, paragraphe 2, du règlement de base. Il a en outre été considéré que, forte de cette relation, ladite société pouvait être protégée des conséquences négatives du dumping préjudiciable. Par ailleurs, la prise en compte d’une telle société pour la détermination des conclusions relatives au préjudice risquait de fausser les données agrégées sur la composition de l’industrie de l’Union.
(31)
Pour cette raison, il a été considéré à titre provisoire que Celanese Europe GmbH devait être exclue de la définition de l’industrie de l’Union.
(32)
Par conséquent, les deux producteurs Ineos Oxide Ltd et Wacker GmbH constituent l’industrie de l’Union au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base, et représentent 100 % de la production de l’Union. Ils sont dénommés ci-après l’«industrie de l’Union».
2. Détermination du marché de l’Union concerné
(33)
Afin d’établir si l’industrie de l’Union, telle qu’elle est définie aux considérants 28 et suivants, a subi ou non un préjudice important, il a été examiné dans quelle mesure la production captive du produit concerné par l’industrie de l’Union devait être prise en considération dans l’analyse.
(34)
En effet, le produit concerné est vendu par l’industrie de l’Union tant au marché libre qu’au marché captif (à l’intérieur du groupe auquel appartient la société productrice). Sur le marché captif, le produit concerné est utilisé en tant que matière première pour la fabrication de différents produits utilisés dans des peintures, colles, revêtements, etc.
(35)
Dans ce contexte, les ventes du produit concerné destiné à servir de matière première pour la fabrication d’autres produits pour des sociétés du même groupe sont considérées comme constituant un «usage captif» dès lors qu’au moins l’une des deux conditions suivantes est remplie: i) les ventes ne sont pas effectuées au prix du marché ou ii) le client appartenant au même groupe de sociétés n’est pas libre de choisir son fournisseur. Au cours de l’enquête, il a été provisoirement constaté que les ventes aux entités liées qui achètent le produit concerné comme matière première pour fabriquer un produit différent devaient être considérées comme des usages captifs; il a été établi que, conformément à la politique commerciale appliquée par les sociétés concernées, ces entités liées ne pouvaient choisir librement leur fournisseur.
(36)
Une telle distinction est importante pour l’analyse du préjudice. Il s’avère en effet que l’acétate de vinyle destiné à l’usage captif n’était pas directement exposé à la concurrence des importations provenant du pays concerné. En revanche, il a été constaté que la production destinée à la vente sur le marché libre entrait en concurrence directe avec ces importations parce que ces ventes ont été effectuées aux conditions normales du marché, ce qui implique le libre choix du fournisseur. Il était donc justifié de distinguer le marché libre et le marché captif aux fins de l’analyse pour ce qui concerne certains indicateurs de préjudice.
(37)
À cet égard, il a été établi que les indicateurs économiques énumérés ci-après concernant l’industrie de l’Union pouvaient raisonnablement être examinés au niveau de l’ensemble du secteur, c’est-à-dire en incluant l’usage captif: il s’agit de la production, des capacités, de l’utilisation des capacités, des investissements, des stocks, de l’emploi, de la productivité, des salaires et de l’importance de la marge de dumping. La raison en est que ces indicateurs sont affectés, que la production soit transférée en aval au sein d’une même société ou d’un même groupe de sociétés en vue de sa transformation ou qu’elle soit commercialisée sur le marché libre.
(38)
En ce qui concerne la rentabilité, les flux de liquidités, le rendement des investissements et l’aptitude à mobiliser des capitaux, l’analyse a été limitée au marché libre car le fait que les prix sur les marchés captifs ne sont pas représentatifs des conditions normales du marché a une incidence sur la fiabilité de ces indicateurs.
(39)
Les autres indicateurs économiques relatifs à l’industrie de l’Union, à savoir la consommation, les ventes, les parts de marché et les prix sur le marché de l’Union, ont été analysés et appréciés principalement en se référant à la situation sur le marché libre, en particulier où prévalent des conditions de marché mesurables et où les transactions sont réalisées au cours d’opérations commerciales normales, ce qui implique le libre choix du fournisseur.
(40)
Pour ces indicateurs, les chiffres du marché captif ont cependant aussi été pris en compte et comparés aux données relatives au marché libre afin de déterminer si la situation sur le marché captif était susceptible de modifier les conclusions fondées uniquement sur l’analyse du marché libre.
3. Consommation de l’Union
(41)
La consommation de l’Union a été calculée en ajoutant le volume total des importations d’acétate de vinyle d’après les chiffres d’Eurostat, comparées par recoupement aux informations vérifiées communiquées par les producteurs-exportateurs concernant les importations provenant du pays concerné, au volume total des ventes sur le marché de l’Union de l’industrie de l’Union et de l’autre producteur établi dans l’Union.
(42)
Compte tenu du petit nombre de fournisseurs et de la nécessité de protéger des informations commerciales confidentielles conformément à l’article 19 du règlement de base, l’évolution de la consommation est présentée sous forme d’indices.
Tableau 1
Consommation dans l’Union
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
Période d’enquête
Consommation totale
100
90
87
99
Marché captif
100
96
100
104
Marché libre
100
88
82
97
(43)
Sur la période considérée, la consommation sur l’ensemble du marché de l’Union et sur le marché libre a légèrement reculé, de respectivement 1 % et 3 %. À l’inverse, une progression de 4 % est observée sur le marché captif au cours de la même période.
4. Importations en provenance du pays concerné
4.1. Volume et part de marché
(44)
Le volume et la part de marché des importations provenant du pays concerné ont évolué comme suit:
Tableau 2
Importations en provenance des États-Unis
Volume des importations (en tonnes)
2007
2008
2009
Période d’enquête
États-Unis
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indice 2007 = 100)
100
142
130
148
Part de marché: ensemble du marché
(Indice 2007 = 100)
100
159
150
149
Part de marché: marché libre
(Indice 2007 = 100)
100
162
157
152
Source: Eurostat et informations tirées des réponses aux questionnaires des acteurs concernés.
(45)
Durant la période considérée, les importations sur l’ensemble du marché de l’Union (libre et captif) en provenance du pays concerné ont gonflé de 48 %, entraînant une augmentation de 49 % de la part de marché sur la même période. En ce qui concerne le marché libre, la part de marché s’est accrue de 52 %.
4.2. Prix des importations et sous-cotation
(46)
Les prix moyens des importations provenant du pays concerné ont évolué comme suit:
Tableau 3
Prix des importations en provenance des États-Unis
Prix des importations (EUR/tonne)
2007
2008
2009
Période d’enquête
États-Unis
774
814
541
573
(Indice 2007 = 100)
100
105
70
74
Source: Eurostat
(47)
Bien qu’ayant légèrement augmenté durant la période d’enquête, les prix moyens des importations provenant du pays concerné ont, dans l’ensemble, diminué de 26 % entre 2007 et la période d’enquête.
(48)
Les prix de vente sur le marché de l’Union ont été analysés en comparant les prix moyens facturés par l’industrie de l’Union sur le marché libre à ceux des importations en provenance du pays concerné. Les prix de vente de l’industrie de l’Union ont été ajustés si nécessaire au niveau départ usine, c’est-à-dire nets de tous rabais et remises, frais de transport dans l’Union non compris.
(49)
Ces prix ont été comparés aux prix pratiqués par les producteurs-exportateurs américains ayant coopéré, nets de tous rabais et remises et ajustés, si nécessaire, au niveau caf frontière de l’Union, ainsi que pour tenir compte des frais de dédouanement et des coûts postérieurs à l’importation.
(50)
La comparaison a révélé qu’au cours de la période d’enquête, les importations du produit concerné de tous les exportateurs ayant coopéré ont été vendues dans l’Union à des prix inférieurs à ceux de l’industrie de l’Union. Le niveau moyen de sous-cotation, exprimé en pourcentage des prix de l’industrie de l’Union, s’établit à 17,9 %, d’après les chiffres vérifiés communiqués par les producteurs-exportateurs ayant coopéré. Ce niveau de sous-cotation s’est conjugué à une évolution négative et à une dépression importante des prix.
5. Importations en provenance d’autres pays tiers
(51)
Le tableau ci-dessous montre l’évolution des importations provenant d’autres pays tiers.
Tableau 4
Volume des importations provenant d’autres pays tiers
Volume des importations (en tonnes)
2007
2008
2009
Période d’enquête
États-Unis
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indice 2007 = 100)
100
142
130
148
Arabie saoudite
0
0
0
73 156
Autres
88 138
52 414
15 937
8 198
Indice 2007 = 100
100
59
18
9
Part de marché: ensemble du marché
(Indice 2007 = 100)
100
66
21
9
Part de marché: marché libre
(Indice 2007 = 100)
100
68
22
10
Source: Eurostat
(52)
Au début de la période considérée, les importations en provenance du pays concerné subissaient la concurrence de celles d’autres pays, notamment de Taïwan, d’Ukraine et de Russie. À la fin de ladite période, les importations de ces sources classiques étaient réduites à la portion congrue.
(53)
Un nouveau pays exportateur, à savoir l’Arabie saoudite, a fait son entrée sur le marché de l’Union durant la période d’enquête et a exporté quelque 73 000 tonnes au cours de cette dernière. L’incidence de ce phénomène nouveau sur l’industrie de l’Union est expliquée aux considérants 91 et suivants.
6. Situation de l’industrie de l’Union
6.1. Généralités
(54)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l’examen de l’incidence des importations faisant l’objet d’un dumping sur l’industrie de l’Union a comporté une évaluation de tous les facteurs et indices économiques pertinents relatifs à la situation de cette industrie de 2007 à la fin de la période d’enquête.
(55)
Des indicateurs macroéconomiques (production, capacités de production, utilisation des capacités, volumes des ventes, part de marché, emploi, productivité, salaires et importance des marges de dumping) et microéconomiques (stocks, prix de vente, rentabilité, flux de liquidités, rendement des investissements, aptitude à mobiliser des capitaux et des investissements et coûts de production) ont été analysés au niveau de l’industrie de l’Union dans son ensemble. Cette analyse a été effectuée sur la base des informations tirées des réponses vérifiées aux questionnaires émanant de l’industrie de l’Union.
(56)
Il convient de noter que le plaignant n’a communiqué de chiffres pour 2007 que concernant ses installations de production; par conséquent, les données nécessaires pour certains indicateurs de préjudice (rentabilité, salaires, investissements, rendement des investissements et flux de liquidités) ne sont pas disponibles pour 2007. Pour ces indicateurs, l’analyse ne porte donc que sur la période allant de 2008 à la période d’enquête. Concernant les autres indicateurs, des chiffres étaient disponibles pour 2007 de sorte que leur analyse couvre l’ensemble de la période prise en considération (de 2007 à la période d’enquête).
(57)
En ce qui concerne le plaignant, sa production du produit concerné est intégralement destinée au marché libre, tandis que l’autre producteur de l’Union réserve principalement sa production au marché captif et ne commercialise qu’une petite partie de celle-ci sur le marché libre. Comme les données à la base de l’analyse du préjudice proviennent pour l’essentiel de deux sources uniquement, dont l’une destine principalement sa production au marché captif, et puisqu’il a été conclu qu’une distinction devait être opérée entre l’ensemble du marché et le marché libre pour un certain nombre d’indicateurs de préjudice, les chiffres relatifs à l’industrie de l’Union sont présentés sous forme d’indices afin de préserver leur confidentialité conformément à l’article 19 du règlement de base.
6.2. Indicateurs macroéconomiques
6.2.1. Production, capacités de production et utilisation des capacités
(58)
Le tableau ci-après présente l’évolution de la production, des capacités de production et de l’utilisation des capacités de l’ensemble de l’industrie de l’Union.
Tableau 5
Production, capacités de production et utilisation des capacités de l’Union
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
Période d’enquête
Production globale
100
105
102
92
Capacités de production globales
100
121
126
143
Utilisation des capacités globale
100
87
81
64
(59)
Comme le montre le tableau ci-dessus, la production de l’ensemble de l’industrie de l’Union a chuté de 8 % sur la période considérée.
(60)
Au cours de la même période, les capacités de production ont augmenté de 43 %. Cet accroissement des capacités ne résulte cependant pas de la création de nouvelles chaînes de production, mais d’une amélioration de l’efficacité d’utilisation des capacités existantes.
(61)
La conjugaison de ces deux facteurs, à savoir le tassement du volume de la production et l’augmentation concomitante des capacités de production, a entraîné un recul important, de l’ordre de 36 %, de l’utilisation des capacités sur la période considérée.
6.2.2. Volumes des ventes et part de marché
(62)
Les chiffres ci-dessous montrent l’évolution du volume des ventes, de la part de marché ainsi que de la moyenne des prix de vente unitaires de l’industrie de l’Union pour l’ensemble du marché, le marché captif et le marché libre.
Tableau 6
Volumes des ventes et part de marché
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
Période d’enquête
Total des ventes
100
99
96
88
Part de marché (%)
100
110
111
88
Ventes: marché captif
100
111
109
113
Part de marché (%)
100
115
108
109
Ventes: marché libre
100
89
86
67
Part de marché (%)
100
102
104
69
(63)
Globalement, le volume des ventes a chuté de 12 % au cours de la période considérée. Ce tassement est même plus prononcé sur le marché libre, avec 33 % de moins entre 2007 et la période d’enquête. L’évolution s’est faite en sens contraire sur le marché captif, qui enregistre une progression de 13 % du volume des ventes sur la même période.
(64)
La contraction du volume des ventes s’est traduite par une baisse de 11 % de la part de marché pour l’ensemble du marché et de 31 % pour le marché libre entre 2007 et la période d’enquête. Là encore, le marché captif a connu une évolution inverse, avec une hausse de 9 % sur la même période.
6.2.3. Emploi, productivité et salaires
Tableau 7
Emploi, productivité et salaires
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
Période d’enquête
Nombre total de salariés
100
96
98
100
Productivité globale (unité/salarié)
100
109
104
92
Salaires annuels globaux
0
100
95
88
(65)
L’emploi total est resté stable entre 2007 et la période d’enquête. Il convient de noter que la production d’acétate de vinyle ne requiert pas une main-d’œuvre importante, de sorte que les chiffres de l’emploi ne sont pas étroitement liés à ceux de la production. L’emploi ne constitue donc pas un indicateur d’une importance significative dans ce secteur.
(66)
La productivité totale par salarié a reculé de 8 % entre 2007 et la période d’enquête; ce tassement s’explique par la contraction de la production et l’augmentation des capacités de production expliquées aux considérants 58 et suivants.
6.2.4. Importance de la marge de dumping effective
(67)
Les marges de dumping sont précisées plus haut, dans la partie relative au dumping. Toutes les marges établies sont supérieures au niveau de minimis. En outre, compte tenu des volumes et des prix des importations en dumping, l’incidence de la marge de dumping effective ne peut pas être considérée comme négligeable.
6.3. Indicateurs microéconomiques
6.3.1. Observations générales
(68)
Les indicateurs microéconomiques (stocks, prix de vente, rentabilité, flux de liquidités, rendement des investissements, aptitude à mobiliser des capitaux et des investissements et coûts de production) ont été analysés au niveau de l’ensemble de l’industrie de l’Union, comme l’expliquent les considérants 28 et suivants.
(69)
Parmi ces indicateurs, la rentabilité, les salaires, les investissements, le rendement des investissements et les flux de liquidités ont dû être étudiés en s’en tenant uniquement au marché libre, de sorte que l’analyse repose principalement sur les informations communiquées par le plaignant. Par conséquent, l’évolution des bénéfices et des flux de liquidités n’a pas pu être présentée sous forme d’indices pour des raisons de confidentialité.
(70)
En outre, comme l’indique le considérant 56, le plaignant n’a pas pu fournir de données pour 2007 concernant certains indicateurs de préjudice. L’analyse de ces indicateurs a donc été limitée à la période allant de 2008 à la période d’enquête.
6.3.2. Stocks
(71)
Les chiffres ci-après présentent l’évolution des stocks de l’industrie de l’Union durant chacune des périodes observées.
Tableau 8
Stocks
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
Période d’enquête
Ensemble des stocks
100
86
49
69
(72)
Les stocks ont diminué de 31 % sur la période considérée. Cet indicateur n’est cependant pas considéré comme significatif dans ce secteur dans la mesure où les producteurs d’acétate de vinyle fabriquent le produit en fonction des commandes et n’ont généralement que des stocks limités. En fait, les stocks correspondent seulement à quelques semaines d’approvisionnement.
6.3.3. Prix de vente
(73)
Le tableau suivant montre l’évolution des prix pratiqués par l’industrie de l’Union en ce qui concerne l’ensemble du marché, le marché captif et le marché libre.
Tableau 9
Prix de vente
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
Période d’enquête
Prix de vente unitaire moyen: ensemble du marché
100
107
74
84
Prix de vente unitaire moyen: marché captif
100
115
82
92
Prix de vente unitaire moyen: marché libre
100
102
69
77
(74)
Sur l’ensemble du marché de l’Union, les prix de vente ont reculé de 16 % durant la période considérée. La baisse est visible sur les deux marchés, même si elle est plus prononcée en ce qui concerne le marché libre (- 23 %) que le marché captif (-8 %).
6.3.4. Rentabilité, flux de liquidités, rendement des investissements et aptitude à mobiliser les capitaux et les investissements
(75)
La rentabilité du produit similaire sur le marché libre a été déterminée en exprimant le bénéfice net avant impôts résultant des ventes de ce produit par l’industrie de l’Union en pourcentage du chiffre d’affaires généré par ces ventes.
(76)
La rentabilité sur le marché libre a diminué sur la période considérée. Des pertes ont été enregistrées chaque mois de la période d’enquête. Elles découlent d’un tassement important tant du volume des ventes que des prix facturés.
(77)
Le tableau suivant montre que l’industrie de l’Union a augmenté ses investissements dans le produit concerné, malgré la rentabilité en baisse. Les investissements ont été effectués principalement dans un but d’amélioration et de préservation des technologies et procédés de production, pour une efficacité accrue.
Tableau 10
Investissements
Indice 2008 = 100
2007
2008
2009
Période d’enquête
Ensemble des investissements
n.d.
100
129
127
(78)
Au cours de la période considérée, les investissements se sont accrus de 27 %.
(79)
Malgré la hausse des investissements, le rendement de ceux-ci pour le produit concerné s’est situé en deçà du niveau escompté et a reculé entre 2008 et la période d’enquête.
(80)
Les flux de liquidités ont diminué entre 2008 et la période d’enquête, ce qui dénote une dégradation constante de la capacité de l’industrie de l’Union à générer des liquidités et, par conséquent, un affaiblissement de sa situation financière.
(81)
En augmentant ses investissements, l’industrie de l’Union a pourtant fait la preuve de sa capacité à mobiliser des capitaux, mais celle-ci est mise à mal par le tassement des ventes et l’augmentation des difficultés à générer des flux de liquidités.
7. Conclusion concernant le préjudice
(82)
L’analyse de la situation de l’industrie de l’Union montre une évolution à la baisse pour l’ensemble des principaux indicateurs de préjudice. Alors que la consommation est demeurée relativement stable, la production globale a diminué de 8 % sur la période considérée. Dans le même temps, l’industrie de l’Union a perdu 11 % de sa part de marché globale; la contraction est de 33 % en ce qui concerne le marché libre. L’utilisation des capacités a chuté de 36 %. Sur la même période, les importations en provenance du pays concerné ont, elles, augmenté de 48 %.
(83)
Au cours de la période considérée, le volume des ventes global de l’industrie de l’Union a diminué de 12 %. Le déclin est plus prononcé en ce qui concerne le marché libre, qui affiche un recul de 33 % sur ladite période.
(84)
Le tassement des volumes des ventes de l’industrie de l’Union s’est accompagné d’une dépression générale des prix de l’ordre de 16 %. Comme en ce qui concerne le volume des ventes, la situation est encore plus critique sur le marché libre, qui affiche une dépression des prix de 23 %. La contraction du volume des ventes, conjuguée au recul des prix, a pesé sur les bénéfices: des pertes ont été enregistrées chaque mois de la période d’enquête.
(85)
Les seuls indicateurs ayant connu une évolution positive sont les investissements, en hausse de 27 %, de même que l’aptitude à mobiliser des capitaux. Toutefois, les investissements réalisés n’ont pas donné lieu au rendement attendu et ont régressé entre 2008 et la période d’enquête.
(86)
Dans ce contexte, l’enquête a confirmé que si la situation perdurait, les pertes observées pourraient entraîner l’arrêt d’une part importante de la production, par l’industrie de l’Union, d’acétate de vinyle destiné au marché libre.
(87)
Dans ces circonstances, il est conclu que l’industrie de l’Union a subi un préjudice important au cours de la période d’enquête.
E. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Introduction
(88)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été examiné si le préjudice important subi par l’industrie de l’Union avait ou non été causé par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné. De plus, les facteurs connus, autres que les importations en dumping, qui auraient pu causer un préjudice à l’industrie de l’Union ont été examinés pour veiller à ce que tout préjudice éventuellement causé par ces facteurs ne soit pas attribué aux importations en dumping.
2. Incidence des importations en provenance des États-Unis
2.1. Généralités
(89)
La concomitance est nette entre l’augmentation des importations en dumping de 2007 à la période d’enquête et la contraction, en parallèle, de la part de marché de l’industrie de l’Union. L’enquête a en outre établi l’existence d’effets de prix négatifs liés aux importations en dumping, en sous-cotation constante par rapport aux prix de l’industrie de l’Union, au détriment de la rentabilité de celle-ci.
(90)
Certains acteurs intéressés ont fait valoir que si les importations ont augmenté, c’était simplement pour suppléer à la baisse des importations en provenance d’autres pays ou pour répondre à l’augmentation de la demande sur le marché de l’Union. Toutefois, ni les chiffres des importations (voir tableau 2) ni ceux de la consommation (voir tableau 1) ne confirment ces assertions. Il est rappelé dans ce contexte que, comme l’indique le considérant 43, la consommation est demeurée relativement stable et a même légèrement diminué sur la période considérée, tandis que les importations en provenance des États-Unis ont grimpé de 48 %.
3. Effets d’autres facteurs
3.1. Incidence des importations en provenance d’autres pays tiers
3.1.1. Incidence des importations provenant d’Arabie saoudite
(91)
Certains acteurs concernés ont imputé le préjudice subi par l’industrie de l’Union aux importations d’acétate de vinyle en provenance d’Arabie saoudite.
(92)
L’Arabie saoudite est en effet, comme l’indique le considérant 53, le deuxième exportateur d’acétate de vinyle à destination de l’Union après les États-Unis. Les importations venant d’Arabie saoudite ne sont arrivées sur le marché que durant la période d’enquête.
(93)
Les chiffres d’Eurostat présentés au tableau 11 ci-dessous indiquent les prix des importations en provenance d’Arabie saoudite et d’autres pays tiers.
Tableau 11
Prix de vente des exportations provenant d’autres pays tiers
EUR/tonne
2007
2008
2009
Période d’enquête
Arabie saoudite
n.d.
n.d.
n.d.
636
(Indice période d’enquête = 100)
0
0
0
100
Autres
878
919
473
633
(Indice 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Il ressort du tableau que le prix moyen des importations en provenance d’Arabie saoudite, qui s’établit à 636 EUR, est comparable à celui des importations venant d’autres pays tiers, de l’ordre de 633 EUR en moyenne; il est en revanche 11 % supérieur au prix moyen des importations américaines, qui est de 573 EUR.
(95)
Le fait que l’Arabie saoudite se situe dans le même segment de prix que d’autres pays tiers, avec un différentiel de prix significatif par rapport aux exportations américaines, démontre que les producteurs-exportateurs saoudiens ont un comportement différent de celui de leurs homologues américains en matière de fixation des prix, avec des conséquences différentes pour les producteurs de l’Union.
(96)
Pour ces motifs, il est raisonnable de conclure provisoirement que les importations en provenance d’Arabie saoudite n’ont pas rompu le lien de causalité entre les importations en dumping en provenance des États-Unis et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
3.2. Conséquences de la crise économique
(97)
Certains acteurs concernés ont fait valoir que la baisse de la production et du volume des ventes accusée par l’industrie de l’Union trouvait son origine dans le fléchissement de la consommation. Ils ont également soutenu que la chute des prix de vente moyens était due à la crise économique mondiale.
(98)
D’autres acteurs concernés ont affirmé que, durant la crise économique, tous les producteurs de l’industrie pétrochimique, y compris les producteurs d’acétate de vinyle, ont subi des pertes importantes, de sorte que celles enregistrées par l’industrie de l’Union ne devaient pas être imputées aux importations en dumping provenant du pays concerné.
(99)
Il est cependant ressorti de l’enquête, comme l’indiquent les considérants 41 à 43, que la consommation sur le marché libre dans l’Union n’avait diminué que de manière négligeable durant la période considérée. Par conséquent, l’incidence de la crise économique en termes de contraction de la consommation ne pouvait être à l’origine du net fléchissement du volume des ventes établi aux considérants 62 à 64.
(100)
D’après l’analyse des chiffres de la rentabilité de l’industrie de l’Union sur le marché libre, le segment de l’acétate de vinyle a accusé des pertes particulièrement importantes par rapport à d’autres secteurs de produits chimiques similaires. En outre, alors qu’un redressement de la rentabilité a été observé après la crise pour ces autres produits, celle-ci a continué à se détériorer dans le cas de l’acétate de vinyle. Cela permet de conclure à titre provisoire que, bien que la crise économique ait très vraisemblablement eu une incidence sur le secteur de l’acétate de vinyle, ce dernier doit être distingué des autres secteurs de la pétrochimie en raison des pertes soutenues accusées par le plaignant, qui n’ont pas cessé après la crise et étaient en rapport direct avec les importations à bas prix en provenance des États-Unis. Les allégations précitées sont donc provisoirement rejetées.
(101)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que la crise économique n’a pas contribué au préjudice subi par l’industrie de l’Union au point de rompre le lien de causalité entre ledit préjudice et les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des États-Unis.
3.3. Préjudice auto-infligé
(102)
Pour plusieurs acteurs concernés, le plaignant serait en partie responsable de sa situation précaire parce qu’il aurait mis en place des capacités de production supplémentaires durant la période de récession. D’après eux, toute baisse des ventes et des bénéfices serait par conséquent imputable à la fois à la récession et aux décisions de gestion malavisées prises par le plaignant.
(103)
Plusieurs acteurs concernés ont en outre mis en cause la technologie utilisée par le plaignant dans ses installations comme principale origine du préjudice. Sur la période considérée, le plaignant a connu plusieurs interruptions de la production et situations de force majeure et certains ont allégué que la baisse des ventes enregistrée par le plaignant devait être attribuée à ces nombreux arrêts et non aux importations en dumping en provenance des États-Unis. Des arguments similaires ont été avancés concernant la rentabilité du plaignant.
(104)
En ce qui concerne l’affirmation selon laquelle le plaignant n’aurait pas dû étendre ses capacités de production en période de récession à l’échelle mondiale, il est rappelé que celui-ci n’a mis en place aucune capacité nouvelle mais a simplement augmenté ses capacités existantes par l’optimisation de ses procédés de production. Cette amélioration doit être considérée comme une décision de gestion raisonnable sur un marché caractérisé par une consommation globale stable, mais aussi par un déclin des ventes lié à la concurrence des importations à bas prix. Cette allégation est donc provisoirement rejetée.
(105)
Pour ce qui est de l’affirmation imputant le préjudice subi par le plaignant aux interruptions de la production en raison de problèmes techniques dans ses installations, l’enquête a montré que le procédé utilisé pour la fabrication de l’acétate de vinyle requiert une maintenance cyclique et donc la mise à l’arrêt des chaînes de production à des intervalles réguliers et planifiés. Aussi trois des cinq interruptions doivent-elles être considérées comme relevant du fonctionnement normal d’une installation de production d’acétate de vinyle.
(106)
Il a en outre été constaté que les trois interruptions planifiées relevaient toutes de décisions délibérées du plaignant d’arrêter la production à des périodes où les pressions exercées sur les prix par les importations en dumping étaient telles que celui-ci n’était plus en mesure de produire à des niveaux de prix tenables. Durant ces mises à l’arrêt, le plaignant disposait de stocks suffisants pour livrer les faibles volumes demandés dans le cadre soit de contrats soit de ventes au comptant. De plus, la baisse de niveau des stocks, dont il est question au considérant 72, confirme que les livraisons n’ont pas cessé durant la période considérée.
(107)
Pour ces raisons, il a été estimé que l’incidence générale des interruptions de la production chez le plaignant n’était pas de nature à rompre le lien de causalité. Les arguments soulevés par les acteurs concernés concernant le préjudice auto-infligé sont donc rejetés.
3.4. Accès aux matières premières: l’avantage concurrentiel naturel dont bénéficient les producteurs du pays concerné
(108)
Plusieurs acteurs concernés ont fait valoir que l’une des causes majeures des problèmes du plaignant résidait davantage dans sa dépendance à l’égard des sources externes de matières premières que dans les importations faisant l’objet d’un dumping. Il a également été avancé que les exportateurs américains disposent d’un avantage concurrentiel naturel en ce qu’ils ont accès à des matières premières à meilleur prix, à savoir l’éthylène et l’acide acétique.
(109)
En ce qui concerne les problèmes allégués du plaignant concernant les sources de matières premières, l’argument précité est inopérant car il a été établi que le plaignant disposait également de circuits préférentiels, à savoir de l’approvisionnement en matières premières provenant de l’installation sur site de son fournisseur ainsi que d’une société sœur. De ce fait, les prix des principales matières premières étaient comparables à ceux enregistrés sur le marché du pays concerné.
(110)
Il en découle que, s’il est en effet possible que les prix des principales matières premières entrant dans la production d’acétate de vinyle ont globalement été plus bas aux États-Unis que sur le marché de l’Union, les coûts supportés par le plaignant n’en ont pas été affectés.
(111)
Le fait que la différence concernant les prix des matières premières n’a pu avoir qu’un impact limité sur les problèmes rencontrés par le plaignant est en outre confirmé par les chiffres de rentabilité nettement supérieurs enregistrés pour d’autres produits fabriqués par le plaignant à partir des mêmes matières premières.
(112)
Pour ces motifs, il est provisoirement conclu que l’incidence des prix des matières premières n’est pas de nature à rompre le lien de causalité entre les importations en dumping en provenance des États-Unis et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
4. Conclusion concernant le lien de causalité
(113)
Il a dès lors été conclu qu’il existait un lien de causalité entre le préjudice subi par l’industrie de l’Union et les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des États-Unis. D’autres causes possibles du préjudice, à savoir l’incidence des importations provenant d’autres pays tiers, les répercussions de la crise économique, l’avantage concurrentiel naturel des producteurs-exportateurs concernant les matières premières et le préjudice auto-infligé, ont été analysées et il a été constaté qu’aucune d’entre elles n’a eu une influence sur la situation de l’industrie de l’Union de nature à rompre le lien de causalité établi entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des États-Unis et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union.
(114)
Sur la base de l’analyse ci-dessus des effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie de l’Union, il a donc été provisoirement conclu qu’il existait un lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des États-Unis et le préjudice important subi par l’industrie de l’Union au cours de la période d’enquête.
F. INTÉRÊT DE L’UNION
1. Intérêt de l’industrie de l’Union
(115)
L’enquête a montré que l’industrie de l’Union subissait un préjudice important en raison des effets des importations faisant l’objet d’un dumping et en sous-cotation par rapport aux prix de celle-ci, comme l’expliquent les considérants 48 et suivants.
(116)
L’industrie de l’Union réalise des investissements pour accroître son efficacité et rationalise progressivement le procédé de production qu’elle emploie. Les mesures devraient empêcher que perdure la concurrence inéquitable des importations à bas prix de dumping et devrait aider l’industrie de l’Union à se redresser.
(117)
À l’inverse, si des mesures ne sont pas instituées, la situation financière actuelle et la rentabilité de l’industrie de l’Union, telles qu’elles ont été analysées durant l’enquête et sont décrites aux considérants 54 et suivants, ne lui permettront pas de résister davantage aux pressions exercées par les importations faisant l’objet du dumping. Il en résulterait vraisemblablement l’arrêt ou une réduction significative de la production de l’industrie de l’Union destinée au marché libre.
(118)
Compte tenu de l’analyse ci-dessus, l’industrie de l’Union devrait tirer avantage de l’institution des mesures provisoires.
2. Intérêt des importateurs
(119)
La Commission a envoyé des questionnaires aux deux importateurs indépendants connus qui se sont manifestés dans le délai fixé par l’avis d’ouverture.
(120)
Il ressort de l’enquête qu’une partie significative du chiffre d’affaires global est en rapport avec le produit concerné.
(121)
L’incidence de l’institution des droits sur la rentabilité de l’importateur a été analysée. Il en est ressorti que le bénéfice et la marge réalisés sur ses importations sont tels que l’institution de mesures pourrait effectivement faire reculer sa rentabilité. En conséquence, du point de vue des coûts, l’institution de mesures aurait, selon toute probabilité, une incidence sur l’activité de l’importateur. Néanmoins, celui-ci a confirmé qu’il serait en mesure de répercuter au moins en partie le surcoût sur ses clients eu égard à la situation actuelle du marché, la demande devant demeurer constante. En outre, l’enquête a montré que l’importateur a la possibilité de s’approvisionner auprès de producteurs non soumis au droit antidumping, notamment des exportateurs taïwanais ou des producteurs de l’Union.
(122)
Compte tenu de ce qui précède, il a été conclu que l’institution des mesures n’aurait qu’une incidence limitée sur les importateurs.
3. Intérêt des utilisateurs
(123)
Les utilisateurs ont manifesté un grand intérêt pour la présente procédure. Douze utilisateurs ont coopéré à l’enquête; deux d’entre eux ont fait l’objet de vérifications en ce qui concerne le volume de leurs importations en provenance du pays concerné. Ces sociétés sont établies dans l’Union tout entière et opèrent dans le secteur des applications industrielles telles que les revêtements, peintures et colles.
(124)
Les importations des utilisateurs ayant coopéré représentent un tiers environ du total des importations en provenance des États-Unis selon les données d’Eurostat. Il est ressorti de l’enquête que les utilisateurs ayant coopéré s’approvisionnent en acétate de vinyle à raison de 30 % aux États-Unis et de 57 % dans l’Union.
(125)
L’enquête a montré que l’acétate de vinyle compte, en moyenne, pour un tiers environ des coûts de production des deux utilisateurs ayant fait l’objet de vérifications.
(126)
Certains utilisateurs ont fait valoir que l’institution des mesures ferait grimper leur coût de production et qu’il leur serait difficile de répercuter ce surcoût sur leurs clients en raison de l’intense concurrence sur les prix régnant sur le marché. Ce problème pourrait selon eux entraîner une contraction de leur part de marché au bénéfice de leurs concurrents établis hors de l’Union, voire l’abandon de leur processus de production actuel au profit d’autres ne faisant plus intervenir le produit concerné. En définitive, les mesures seraient la cause, à leur avis, d’un tassement important de leurs marges bénéficiaires.
(127)
Deux de ces utilisateurs ont affirmé que la contraction des marges bénéficiaires les amènerait à réduire leurs investissements dans leur production, ce qui ne serait pas sans conséquences sur l’emploi.
(128)
En ce qui concerne le tassement allégué des marges bénéficiaires, il est estimé qu’au cas où les utilisateurs ne seraient pas en mesure de répercuter la hausse des coûts sur leurs clients, l’institution de droits antidumping ne réduirait que légèrement leurs marges bénéficiaires compte tenu des niveaux de rentabilité confortables qu’ils enregistrent. Par conséquent, les investissements dans la production ne devraient vraisemblablement pas en souffrir ni, par voie de conséquence, l’emploi dans ces secteurs. Dans ce contexte, cette allégation est rejetée.
(129)
Quant à l’allégation selon laquelle les mesures frappant les importations du produit concerné mettraient à mal la compétitivité des utilisateurs de l’Union parce qu’elles augmenteraient leurs coûts de production et favoriseraient les importations de produits en aval en provenance d’autres pays tiers, il est rappelé que les droits ne sont pas institués dans le but de faire cesser les importations et que le niveau des mesures n’est pas de nature à empêcher les utilisateurs de s’approvisionner aux États-Unis. Les droits antidumping sont institués afin de rétablir des conditions de concurrence équitables sur le marché de l’Union pour le produit concerné. Dans ce contexte et puisqu’un tiers seulement de la consommation d’acétate de vinyle par les utilisateurs provient des États-Unis, cet argument est rejeté.
(130)
En outre, il convient de souligner que de nombreux utilisateurs ont insisté sur l’importance primordiale, compte tenu du petit nombre de sources d’acétate de vinyle, de garantir un approvisionnement suffisant en acétate de vinyle d’origine européenne. À cet égard, il est rappelé que l’enquête a mis en lumière la probabilité que l’industrie de l’Union se résolve à mettre fin à la production d’acétate de vinyle destiné au marché libre si des mesures ne sont pas instituées. Du point de vue de la diversité de l’approvisionnement, l’institution des mesures serait donc également dans l’intérêt des utilisateurs de l’Union.
(131)
Compte tenu de ce qui précède, il a été provisoirement conclu que l’institution des mesures n’aurait qu’une incidence négative limitée sur les utilisateurs.
4. Conclusion concernant l’intérêt de l’Union
(132)
Eu égard à ce qui précède, il est provisoirement conclu que, d’après les informations disponibles concernant l’intérêt de l’Union, il ne peut être conclu clairement que l’institution des mesures provisoires à l’encontre des importations d’acétate de vinyle originaire des États-Unis ne serait pas dans l’intérêt de l’Union.
G. PROPOSITION DE MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(133)
Compte tenu des conclusions précitées concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de l’Union, des mesures antidumping provisoires sont jugées nécessaires afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie de l’Union par les importations faisant l’objet d’un dumping.
1. Niveau d’élimination du préjudice
(134)
Pour déterminer le niveau de ces mesures, il a été tenu compte des marges de dumping établies et du montant du droit nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(135)
Lors du calcul du montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que toute mesure devrait permettre à l’industrie de l’Union de couvrir ses coûts de production et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’une industrie de ce type pourrait raisonnablement escompter dans ce secteur dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping, sur la vente du produit similaire dans l’Union.
(136)
Par conséquent, le niveau d’élimination du préjudice a été calculé sur la base de la comparaison entre le prix moyen des importations en dumping et le prix indicatif de l’industrie de l’Union. Le prix indicatif a été calculé en ajoutant une marge bénéficiaire indicative aux coûts de production supportés par l’industrie de l’Union. Cette marge indicative a provisoirement été fixée à 9,9 %. Elle a été définie d’après la rentabilité basée sur le rendement moyen [EBITDA (résultat avant impôts, intérêts, amortissements et provisions)/ventes] que les sociétés pétrochimiques opérant dans un secteur similaire à celui de l’acétate de vinyle ont dégagé de 2007 à 2009.
(137)
Sur cette base, les marges de sous-cotation sont supérieures à 30 %.
2. Mesures provisoires
(138)
Compte tenu de ce qui précède et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il est considéré que des mesures antidumping provisoires devraient être instituées sur les importations en provenance du pays concerné au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice), selon la règle du droit moindre. En l’espèce, le taux de droit devrait donc être fixé au niveau des marges de dumping constatées.
(139)
Les taux de droit antidumping individuels des sociétés prévus dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit national applicable à «toutes les autres sociétés») s’appliquent ainsi exclusivement aux importations des produits originaires des États-Unis fabriqués par les sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques, citées. Les produits importés fabriqués par toute société qui n’est pas spécifiquement mentionnée dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et sont soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(140)
Toute demande d’application de ces taux de droit antidumping individuels (par exemple à la suite d’un changement de raison sociale ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit immédiatement être adressée à la Commission (3) et contenir toutes les informations pertinentes, concernant en particulier toute modification des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et à l’exportation résultant de ce changement de raison sociale ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Après consultation du comité consultatif, la Commission modifiera le règlement si nécessaire en actualisant la liste des sociétés bénéficiant de taux de droit individuels.
(141)
Compte tenu de ce qui précède, les taux de droit antidumping proposés, exprimés en pourcentage du prix caf franco frontière de l’Union, s’établissent provisoirement comme suit:
Société
Marge de dumping
Marge de préjudice
Taux de droits provisoires
Celanese Ltd
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Toutes les autres sociétés
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. INFORMATION DES PARTIES
(142)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il convient de préciser que les conclusions relatives à l’institution de droits antidumping établies aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées en vue de l’institution de toute mesure définitive,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations d’acétate de vinyle relevant actuellement du code NC 2915 32 00 et originaire des États-Unis.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, s’établit comme suit pour le produit décrit au paragraphe 1 et fabriqué par les sociétés énumérées ci-après:
Société
Droit antidumping
Code additionnel TARIC
Celanese Ltd
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Toutes les autres sociétés
13,8 %
B999
3. La mise en libre pratique, dans l’Union, du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 1225/2009, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 16 août 2011.