РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 964/2010 НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои видове колела от алуминий за превозни средства с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 и член 14, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 404/2010 (2) (наричан по-нататък „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове колела от алуминий с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“).
(2)
Процедурата беше открита след депозиране на жалба на 30 юни 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на колела (EUWA) (наричана по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои видове колела от алуминий. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедура.
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(3)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временни мерки (наричано по-нататък „разгласяването за временните мерки“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно предварителните констатации. Страните, които поискаха, получиха възможност да бъдат изслушани.
(4)
Комисията продължи да търси информацията, която счете за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(5)
Припомня се, както е посочено в съображение (18) от регламента за временните мерки, че разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
(6)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, определящи намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове колела от алуминий с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито. Беше им дадено също така време, през което да могат да изложат становищата си след настоящото разгласяване.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание по целесъобразност.
2.1. Обхват на разследването. Включване на вноса от Турция
(8)
Една от страните, представяща интересите на производителите износители, заяви, че вносът на разглеждания продукт от Турция следва да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(9)
По отношение на невключването в жалбата на вноса с произход от Турция следва да бъде отбелязано, че на етапа на образуване на процедурата липсваха достатъчно данни за осъществяван от тази държава дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, които да обосноват образуването на антидъмпингова процедура спрямо този внос.
(10)
Точно обратното - жалбоподателите представиха информация, че вносът на разглеждания продукт от Турция се е осъществявал на недъмпингови цени (вж. неповерителната версия на жалбата, стр. 13, точка 5 и приложение 5.1.а).
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(11)
След налагането на временни мерки някои от страните повториха аргументите си относно разликите между колелата, предназначени за сегмента на производителите на оригинално оборудване („ПОО“), и тези в следпродажбения („СП“) сегмент, като изтъкнаха, че продуктите в двата сегмента следва да бъдат разглеждани като два различни вида продукти. Тези страни изразиха твърдението, че колелата от сегмента на ПОО следва да бъдат изключени от обхвата на настоящото разследване, тъй като тези колела и колелата от СП сегмента се произвеждат по различни производствени процеси, имат различни технически и физически характеристики, различни канали за дистрибуция и дори различни приложения.
(12)
Припомня се, че, както е посочено в съображение (21) от регламента за временните мерки, колелата както от сегмента на ПОО, така и от СП сегмента, могат да бъдат произвеждани посредством всички производствени процеси, с всички диаметри и тегла и с всички видове довършителна обработка. Колелата от сегмента на ПОО и от СП сегмента имат едни и същи физически и технически характеристики и са взаимозаменяеми.
(13)
Някои страни заявиха, че крайните потребители на колелата от сегмента на ПОО и СП сегмента са различни: за сегмента на ПОО това са производителите на автомобили, а за СП сегмента са притежателите на автомобили. Това разбиране е погрешно. Въпреки че колелата от сегмента на ПОО действително се закупуват от производители на автомобили, употребата на тези колела, както и на колелата от СП сегмента е една и съща: монтиране на автомобили и подобни превозни средства. Следователно те имат един и същ краен потребител - водачите на превозни средства.
(14)
Най-често представяният аргумент е, че изискванията за колелата от сегмента на ПОО се различават от тези за колелата от СП сегмента. Според този аргумент не следва да бъдат налагани мерки по отношение на колелата от сегмента на ПОО, защото те не са взаимозаменяеми с тези от СП сегмента (купуват се за посрещане на нуждите на различни продуктови пазари и се различават по отношение на проектирането, изискванията за качеството, инвестициите, производствения процес, цените и пазарния дял на вноса).
(15)
Според друг аргумент колелата от сегмента на ПОО се произвеждат по спецификациите на производителите на автомобили, докато колелата от СП сегмента се проектират и произвеждат по избрани от производителя на колелата спецификации, без да бъдат отчитани изискванията на конкретен модел автомобили. Въпреки че колелата от СП сегмента формално не се произвеждат по предоставени от производителите на автомобили спецификации, те са предназначени за монтиране на различни модели автомобили. В действителност те, в крайна сметка, ще бъдат монтирани точно на същите модели автомобили, за които колелата от сегмента на ПОО първоначално са били произведени. Фактът, че спецификациите имат различни източници, не може сам по себе си да бъде считан за доказателство за наличието на различия по отношение на физическите и техническите характеристики.
(16)
Беше получена допълнителна информация от производителите от Съюза и от производителите на автомобили. Тя потвърди, че се използват едни и също производствени процеси (отливане, спининговане, валцуване, коване, сглобяване на колела от две или три части) както за колелата от сегмента на ПОО, така и за тези от СП сегмента. И двата вида колела се произвеждат с всякакво тегло и във всички диаметри. Действително, използването на определени видове довършителна и топлинна обработка се прилагат както за колелата от сегмента на ПОО, така и за тези от СП сегмента.
(17)
Някои страни заявиха, че техническите различия между колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента се отразяват във факта, че при колелата от сегмента на ПОО се използва първичен алуминий, докато при производството на колелата от СП сегмента алуминият често се получава от скрап. Комисията анализира внимателно тези коментари. Беше получена и допълнителна информация от производители на автомобили и производители от ЕС. По-специално производителите от ЕС, които произвеждат както колела от сегмента на ПОО, така и такива от СП сегмента, потвърдиха, че при производството и на двата вида колела се използва както първичен алуминий, така и получен от скрап алуминий, въпреки че делът на последния е малък. Събрана при разследването допълнителна информация потвърди, че основният критерий за определяне на вида и качеството на използвания алуминий е процентът на силиция (7 % или 11 %). И двата вида сплави се използват както за колелата от сегмента на ПОО, така и за тези от СП сегмента.
(18)
Различията при изискванията по отношение на изпитванията сами по себе си също не дават основание да се заключи, че колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента са два различни продукта. Трябва да бъде отбелязано, че не съществува единен набор от изисквания по отношение на колелата от алуминий. Стандартите за различните производители и в различните държави са различни. В крайна сметка е невъзможно да се установи ясен критерий за разграничаване между колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента въз основа на стандарти или изисквания. Според информацията в досието както колелата от сегмента на ПОО, така и тези от СП сегмента се подлагат на редица изпитвания (рентгенова дефектоскопия, химически изпитвания, изпитвания за пропускливост, якостни изпитвания, изпитвания за устойчивост на корозия, изпитвания за балансиране на колелата, изпитвания на удар, изпитвания на радиална устойчивост, изпитвания на огъване, изпитвания в парите от разтвор на натриев хлорид, ускорен метод за корозионно изпитване в парите от разтвор на NaCl + Cu(CH3COO)2 (изпитване CASS)). Освен това изглежда, че различията по отношение на изпитванията, както и тези по отношение на стандартите показват по-скоро наличието на различия между отделните държави-членки, отколкото между колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента като два различни продукта.
(19)
Според информацията в досието наложените от автомобилната промишленост изисквания за качеството водят до високостандартизиран продукт, който всички световни производители лесно обменят помежду си. В СП сегмента потребителите също могат да определят изисквания за качеството, а колелата от този сегмент трябва също да отговарят на международните и националните изисквания. Вследствие на това по отношение на някои видове колела и от двата сегмента могат да са в сила по-стриктни изисквания или спецификации, което означава, че някои видове колела от СП сегмента могат да отговарят на по-стриктни стандарти от колелата от сегмента на ПОО.
(20)
Това, че колелата от СП сегмента обикновено не се монтират на нови автомобили и че производителите на автомобили използват колела, произвеждани от избрани производители под търговската марка на първите, е решение за източника на доставка, което не влияе по никакъв начин на заключението относно взаимозаменяемостта на колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента. От техническа гледна точка е възможно на нов автомобил да бъдат монтирани колела от СП сегмента, т.е. колела с търговската марка на производител на колела.
(21)
Тези заключения се потвърждават от факта, че производителите на автомобили също купуват и продават колела от следпродажбения сегмент. Някои от тях се продават под търговската марка на производителя на автомобили (доставчик на оригинално оборудване - ДОО), а някои под търговската марка на производителя на колела.
(22)
Много от коментарите се отнасяха до изискванията, наложени от производителите на автомобили на доставчиците на колела (напр. данни за напълно функционираща и сертифицирана по стандартите ISO система за управление на качеството, оценка на качеството, основана на опита от предишни проекти и доставки и извършвана на място оценка на качеството, оценка на риска по конкретни продукти и проекти). Колелата от алуминий за превозни средства обаче имат едни и същи физически, технически и химически характеристики и приложения, независимо от наложените изисквания, които не влияят на посочените характеристики.
(23)
Следва също така да бъде припомнено, че много производители на колела произвеждат и за двата сегмента, като едни и същи производствени линии се използват както за колела от сегмента на ПОО, така и за такива от СП сегмента. Производителите, които осъществяват дейност на единия от сегментите, могат да се включат и на другия сегмент.
(24)
И накрая, някои страни заявиха, че колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента следва да бъдат разглеждани като два различни продукта, тъй като попадат в различни митнически подпозиции.
(25)
Настоящата антидъмпингова процедура се отнася до колелата от алуминий за превозни средства (наричани по-нататък „КАПС“), понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50. Код по КН 8708 70 10 се отнася до колелата за превозни средства, техните части и принадлежности, предназначени за промишлен монтаж. Това означава, че прилагането на предвидената там по-ниска митническа ставка е в зависимост от така наречения контрол на специфичното предназначение на стоките. Разделянето на два кода по КН е поради различните митнически ставки и има за цел да даде възможност за прилагането на по-ниска ставка за колелата за превозни средства, предназначени за промишлен монтаж. Това обаче не засяга по никакъв начин определението на разглеждания продукт.
(26)
В отговор на коментарите на страните на първо място трябва да бъде отбелязано, че определението на разглеждания продукт в антидъмпингова процедура не се отнася до класирането на продуктите в различни митнически позиции. Поради това разглежданият продукт в дадена антидъмпингова процедура може да обхваща различни кодове по КН. Това всъщност е сравнително обичайно положение.
(27)
На второ място, колелата, попадащи в двата кода по КН, са еднакви. Единствената разлика е в насочването им след вноса по различни канали с оглед на предназначението им.
(28)
На трето място, трябва да бъде отбелязано също, че обемът на вноса по свързания с промишлен монтаж код по КН е по-малък от обема на декларирания от оказалите съдействие производители на автомобили внос за сегмента на ПОО. Това дава основание да се заключи, че колелата от сегмента на ПОО са били митнически оформяни и по двата кода по КН. При положение че поради това производителите на автомобили изглежда, че осъществяват внос и по двата кода по КН, формалното разграничаване въз основа на специфичното предназначение на стоките би било изключително трудно.
(29)
Вследствие на това представените от заинтересованите страни аргументи се отхвърлят и се потвърждават заключенията от регламента за временните мерки. Счита се, че колелата от сегмента на ПОО и тези от СП сегмента представляват един разглеждан продукт.
3.1. Колела за мотоциклети и ремаркета
(30)
Разглежданият продукт при настоящото разследване е „колела от алуминий за автомобилните превозни средства от позиции от 8701 до 8705 от КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50 (кодове по ТАРИК 8708701010 и 8708705010)“. Това определение съответства на определението в известието за започване, публикувано на 13 август 2009 г., и в жалбата, по която е образувана процедурата.
(31)
Някои страни отправиха въпроси за това, дали разследването ще обхване също колелата за мотоциклети и ремаркета. Горепосоченото определение изключва по подразбиране колелата от алуминий за мотоциклети от позиция 8711 и за ремаркета от позиция 8716, които по принцип се класират съответно в позиции 8711 и 8716.
(32)
По отношение на колелата за ремаркета по време на разследването беше заявено, че освен посочените в известието за започване на процедурата кодове по КН, друг код, който обхваща inter alia колелата за ремаркета (код по КН 8716 90 90), би могъл да бъде използван за внос в Съюза, с който да се заобикалят наложените на разглеждания продукт мерки (въпреки че изглежда, че на практика този код не се използва понастоящем за тази цел).
(33)
Беше предложено настоящото разследване да обхване и колелата от алуминий, попадащи в код по КН 8716 90 90.
(34)
Службите на Комисията информираха всички засегнати страни посредством бележка в предоставеното за информация на заинтересованите страни досие, с която ги информираха за евентуалното включване на допълнителния код по КН в процедурата.
(35)
Както беше посочено по-горе обаче, колелата от алуминий, които са действително предназначени за ремаркета и поради това попадат в код по КН 8716 90 90, не бяха включени в обхвата на известието за започване. Поради това е възможно някои оператори, които произвеждат и/или търгуват с такива колела, да не са заявили своя интерес в това разследване, тъй като са очаквали, че вносът им не попада в неговия обхват, и по тази причина не са знаели за горепосочената бележка. При тези обстоятелства не е подходящо този вид колела да бъде включен в процедурата. От друга страна, тъй като изглежда, че съществува особено голям риск от заобикаляне на мерките чрез използване на посочения по-горе код по КН, е подходящо да бъде въведен код по ТАРИК, чрез който промените в нивото на вноса на колела по този код да бъдат точно проследявани. Въз основа на член 14, параграф 3 от основния регламент в постановителната част на настоящия регламент е включена разпоредба в този смисъл.
4. ТРЕТИРАНЕ КАТО ДРУЖЕСТВО, РАБОТЕЩО В УСЛОВИЯТА НА ПАЗАРНА ИКОНОМИКА (ТДПИ), ИНДИВИДУАЛНО ТРЕТИРАНЕ (ИТ) И ДЪРЖАВА АНАЛОГ
4.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(36)
Всички включени в представителната извадка производители износители оспориха предварителните констатации, посочени в съображения (26)-(53) от регламента за временните мерки.
(37)
На първо място, трябва да бъде подчертано, че в КНР първичният алуминий формира повече от 50 % от разходите за производство на колела от алуминий. Три от четирите включени в извадката дружества заявиха, че решението за отказ за ТДПИ следва да бъде взето на индивидуална основа и за всяко конкретно дружество поотделно, докато в настоящия случай като заявява, както е посочено в съображения (30)-(37) от регламента за временните мерки, че е налице намеса на държавата в решенията за снабдяване с основната суровина (алуминий), Комисията е отказала ТДПИ общо за цялата държава. Този аргумент не може да бъде приет; в действителност анализът на Комисията е направен индивидуално за всеки включен в извадката производител. Вярно е, че Комисията стигна до едно и също заключение по отношение и на четиримата производители, но това се дължи на факта, че е налице намеса на държавата в процеса на вземане на решения при всеки от тях, както е обяснено в съображения (30)-(37) от регламента за временните мерки. Комисията нямаше да направи същото заключения за което и да е дружество с дейност в КНР, ако то беше доказало, че си набавя почти цялото необходимо количество алуминиева сплав на формираните на Лондонската метална борса (LME) цени по обичайните механизми за всяко дружество от сектора, установено в друга част на света. Ако това беше така, щеше да е възможно на това дружество да бъде предоставено ТДПИ, дори да е установено в КНР, в случай че изпълнява останалите критерии.
(38)
С оглед на изложеното по-горе, заключенията, направени в посочените съображения и в съображение (48) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
(39)
Що се отнася до намесата на държавата при вземането на други бизнес решения, нито една от трите групи, посочени в съображение (38) от регламента за временните мерки, не представи допълнителни данни, въз основа на които да бъдат направени други заключения. По-специално беше представен аргументът, че в решението на Общия съд по делото „Zhejiang Xinan Chemical Industrial Group Co. Ltd срещу Съвет на Европейския съюз“ (3) се заявява, че „понятието „значителна намеса на държавата“ не може да се приравнява на всяка форма на влияние върху дейността на дадено предприятие или на всяка форма на участие в процеса по взимане на решения, а трябва да се разглежда като действие на публичните власти, което може да доведе до несъвместимост на решенията на предприятието с условията на пазарна икономика“. Като се позовават на това решение, износителите заявяват, че европейските институции следва да го прилагат и да направят подробен анализ на това, дали предприетите от публичната власт действия при управлението на дружеството са несъвместими с условията на пазарна икономика. В това отношение следва да бъде изтъкнато, че посоченото решение е понастоящем предмет на обжалване. Поради това посоченото решение на Общия съд ще породи действие само от датата на решението по обжалването. Следователно институциите имат основание да поддържат аргумента, че установената в настоящия случай намеса на държавата е достатъчна, за да се заключи, че критерий 1 не е изпълнен. С оглед на изложеното по-горе, заключенията в съображение (38) от регламента за временните мерки се потвърждават.
(40)
Нито една от двете групи, които съгласно направените на предварителния етап заключения не изпълняваха изискванията на критерий 2, не оспориха тези предварителни заключения. Поради това се потвърждава, както е посочено в съображения (39) и (49) от регламента за временните мерки, че счетоводната документация на две от включените в извадката групи не е изготвена и одитирана в съответствие с международните счетоводни стандарти.
(41)
Baoding Lizhong group заяви, че член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент съдържа изричното изискване изкривяванията да са причинени от предишната система на непазарна икономика; групата заяви, че тъй като, както твърди, винаги е осъществявала дейност като група с частен капитал, изкривяванията не могат да са резултат от „предишна“ система на непазарна икономика, понеже групата никога не е осъществявала дейност като държавни дружества. Този аргумент не може да бъде приет. Както беше установено в настоящия случай, производствените разходи и финансовото положение на дружествата могат да са обект на значителни изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика, без значение дали дадено дружество е осъществявало дейност като държавно дружество.
(42)
Освен това Baoding Lizhong group, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd и CITIC Dicastal повториха аргументите, които вече бяха представени преди приемането на регламента за временните мерки, и настояха на това, че получените от дружествата предимства не са значителни. Както беше обяснено в съображение (50) от регламента за временните мерки обаче, при разследването беше установено, че изкривяванията по отношение на финансовото положение на групата са били значителни.
(43)
Освен това YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd представи аргумента, че предоставените на чуждестранните дружества освобождавания от данъци не представляват специфична субсидия и в съответствие със съдебната практика на СТО в областта на изравнителните мерки тежестта на доказването на специфичността пада върху разследващите органи (4). В становището си YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd. се позова също на член 4, параграф 5 от основния регламент (5) относно защитата срещу субсидиран внос, който гласи, че „всяко констатиране на специфичност (…) се обосновава ясно с помощта на преки доказателства“. Дружеството споменава също така член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент относно защитата срещу субсидиран внос (обективни критерии или условия за правото на получаване на субсидията, даващи основание да се счита, че не е налице специфичност) и член 10 от Споразумението относно субсидиите и изравнителните мерки, в който се дава определение на изравнителното мито като „мито, налагано за целите на компенсиране на каквато и да било субсидия, предоставена пряко или косвено за изработване, производство или износ на каквато и да било стока“. И накрая, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd заяви, че „ако службите на Комисията желаят да неутрализират ефекта на предоставени от китайското правителство субсидии, нормалният ред да сторят това е чрез разследване на субсидиране“.
(44)
По отношение на тази интерпретация на антидъмпинговото законодателство трябва да бъде отбелязано, че тя не е правилна, тъй като критериите от основния регламент относно защитата срещу субсидиран внос не могат да бъдат прилагани в контекста на анализ за ТДПИ. В основния антидъмпингов регламент е предвидено да бъде проверено дали производствените разходи и финансовото положение на дружествата не са обект на значителни изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика, и както е посочено по-горе, действия, които предполагат участието на държавата при формирането на бизнес средата чрез типични за непазарната икономика мерки, следва да бъдат считани за намеса на държавата, пренесена от предишната система на непазарна икономика.
(45)
С оглед на изложеното по-горе заключенията в съображения (40)-(44) и (50)-(52) от регламента за временните мерки се потвърждават.
(46)
Износителите отново повториха твърдението си, на което се обръща внимание в съображения (46) и (47) от регламента за временните мерки, че съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент определянето дали производителите отговарят на критериите за предоставяне на ТДПИ трябва да се извърши в рамките на три месеца от откриването на разследването, докато в настоящия случай това определяне е извършено след посочения тримесечен срок. В подкрепа на аргумента си износителите цитираха решението на Общия съд по делото T-299/05 (6). По-специално износителите заявиха, че към момента на разгласяването относно ТДПИ Комисията е била получила всички отговори на изпратените на износителите антидъмпингови въпросници, както и отговорите на въпросниците, изпратени на установените в държавата аналог дружества, поради което, разполагайки със съдържащите се в тези въпросници данни, службите на Комисията са имали всичката необходима информация за изчисляване на дъмпинговия марж по обичайната методология и по методологията за държавата аналог. Оттук износителите правят заключението, че при посочените обстоятелства Комисията е имала възможност да знае какво ще е въздействието на решението ѝ относно ТДПИ по отношение на изчислението на дъмпинговия марж. С оглед на изложеното по-горе износителите не изключват възможността решението относно ТДПИ да е било взето въз основа на въздействието върху дъмпинга.
(47)
Този аргумент не може да бъде приет. На първо място, противно на заявеното, към момента на разгласяването относно ТДПИ Комисията не е разполагала с всичката необходима информация за изчислението на дъмпинговия марж. Обстоятелствата по настоящия случай действително са такива, че информацията, съдържаща се в отговорите на антидъмпинговите въпросници и във въпросниците, изпратени на установените в държавата аналог дружества, не е била нито пълна, нито вярна, поради което в дадения момент Комисията не е имала възможност да изчисли дъмпинговите маржове. На практика трябваше да бъдат извършени проверки на място, за да бъдат събрани данни и информация, необходими за точното изчисление на дъмпинговите маржове. Посочените проверки започнаха повече от две седмици след разгласяването относно ТДПИ. Поради това при положение че Комисията не е разполагала с получените при посещенията на място данни, за нея е било фактически невъзможно да направи изчисления на дъмпинга преди разгласяването относно ТДПИ и да вземе решение относно ТДПИ въз основа на въздействието върху дъмпинга.
(48)
На второ място, износителите не представиха никакви данни в доказателство на това, че решението относно ТДПИ би било различно, ако е било взето в рамките на тримесечния период.
4.2. Заключение
(49)
Констатацията, че на всички поискали ТДПИ дружества следва да им бъде отказано такова, както е посочено в съображение (53) от регламента за временните мерки, се потвърждава.
4.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(50)
И двете включени в извадката групи, на които временно беше отказано ИТ поради намеса на държавата, която според констатациите даваше възможност за заобикаляне на мерките, в случай че за отделни износители се определят различни ставки, оспориха предварителните констатации, изложени в съображение (55) от регламента за временните мерки. Baoding Lizhong заяви, че няма намеса на държавата, както и това, че съобразно формулировката на член 9, параграф 5, букви в) и д), за да бъде отказано ИТ, не е достатъчно да има известна намеса на държавата, и че изричната формулировка на член 9, параграф 5 позволява предоставянето на ИТ дори при известна намеса на държавата, при условие че все пак е налице достатъчна независимост от държавата и че намесата на държавата не е такава, че да позволява заобикаляне на мерките. Такъв би бил случаят само ако държавните служители са заемали повечето от ключовите позиции и са можели да влияят на ежедневните бизнес решения.
(51)
Втората група заяви, че по-голямата част от акциите ѝ принадлежат на частни лица и че риск от заобикаляне на мерките не съществува, поради това че групата извършва доставки изключително за производители на автомобили от сегмента на ПОО и в договора с даден производител на автомобили за всеки модел колела се посочва изрично производствената единица, която трябва да бъде одитирана преди подписването на договора, както и в периода на прилагане на договора.
(52)
Във връзка с твърдението на Baoding Lizhong беше направена повторна оценка на риска от заобикаляне на мерките. Намесата на държавата действително не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките. На Baoding Lizhong съответно може да бъде предоставено ИТ.
(53)
Що се отнася до CITIC Dicastal, дружеството е държавна собственост и се контролира пряко от държавата (по-голямата част от акциите му принадлежат на държавата). Намесата на държавата е такава, че позволява заобикаляне на мерките, в случай че за него бъде определена различна ставка на митото. С други думи, продукцията на други държавно контролирани дружества би могла да бъде пренасочена към CITIC Dicastal. По отношение на другия представен от CITIC Dicastal аргумент, фактът, че извършва доставки изключително за производители на автомобили от сегмента на ПОО, не означава, че в бъдеще няма да извършва доставки и за други клиенти. Поради това може да се заключи, че на CITIC Dicastal следва да бъде отказано ИТ.
4.4. Държава аналог
(54)
Някои заинтересовани страни оспориха избора на Турция за държава аналог. Техните аргументи не могат да бъдат приети: на първо място, защото коментарите бяха получени много след изтичането на законоустановения срок за предоставяне на коментари по избора на държава аналог (срокът изтече на 24 август 2009 г.), и на втори място, защото не могат да бъдат взети предвид от гледна точка на тяхната същественост.
(55)
Аргументите могат да бъдат обобщени, както следва:
1.
Едно от оказалите съдействие дружества в Турция (Hayes Lemmerz) е свързано с производител от ЕС, като и двете оказали съдействие дружества са членове на EUWA (представляващата европейските производители асоциация, която е подала жалбата). Този аргумент не може да бъде приет. Всъщност това, че едно от дружествата в държавата аналог е свързано с дружество от ЕС и че и двете дружества са членове на същата асоциация, в която членуват жалбоподателите, не може да бъде счетено за съществен критерий за изключването на Турция като държава аналог, при положение че критериите, които трябва да бъдат взети предвид при анализиране на това, доколко дадена държава е подходяща за държава аналог, трябва да се основават изключително на факти като степента на конкуренцията на вътрешния пазар в държавата аналог и липсата на значителни разлики по отношение на производствения процес между производителите в държавата аналог и износителя от държавата с непазарна икономика.
2.
Беше заявено също, че производственият процес в Китай не е сравним с този в Турция, защото китайските дружества имат достъп до по-евтини суровини. Това твърдение не може да бъде взето предвид. От една страна, достъпът до по-евтин алуминий се дължи на изкривяване на цените, причинено от намесата на държавата. Както беше обяснено по-горе, КНР е в уникално положение в световен мащаб, разполагайки с достъп до възможно най-ниските цени на суровините, като никоя друга държава не е в подобно положение. От друга страна, при разследването беше показано, че производственият процес е на практика един и същ в Китай и в Турция.
3.
И накрая, беше заявено, че конкуренцията на вътрешния пазар е недостатъчна, тъй като производството на този пазар е предназначено най-вече за износ и са налице пречки пред вноса от държави извън ЕС. Тези твърдения не могат да бъдат взети предвид. Пазарът на ЕС действително е повече от шест пъти по-голям от този на Турция и достъпът до него е свободен; поради това е нормално Турция да насочва значителна част от продукцията си към ЕС. Освен това конкуренцията на вътрешния пазар в Турция е достатъчна, тъй като съществуват поне пет национални производители и няма пречки пред вноса от ЕС.
(56)
С оглед на изложеното по-горе, временното заключение, че Турция е подходящ и разумен избор на държава аналог, както е посочено в съображение (63) от регламента за временните мерки, се потвърждава.
4.5. Дъмпинг
4.5.1. Изчисляване
(57)
Двама производители износители оспориха предварителните констатации, посочени в съображения (57)-(77) от регламента за временните мерки. Бе заявено, че съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент относно антидъмпинговите мерки изчисляването на дъмпинга следва да се базира на „всички сделки за износ за Общността“; с други думи те смятат, че 100 % от сделките следва да бъдат взети предвид при изчисляването на дъмпинговите маржове. Бе изтъкнато също, че сделките на най-високи цени, по-специално за едно от разследваните дружества, не са взети предвид при изчисляването на дъмпинговите маржове.
(58)
Във връзка с аргумента по отношение на броя на сделките, които трябва да бъдат взети предвид, трябва да се отбележи, че в член 2, параграф 11 от основния регламент относно антидъмпинговите мерки се установява, че изчисляването на дъмпинга следва да се базира на „всички сделки за износ за Общността“, но че това следва да става „съгласно съответните разпоредби, регулиращи обективното сравнение“. Това означава, че ако не е възможно да се постигне разумно съвпадение за 100 % от продуктите, няма да е възможно да се вземат под внимание 100 % от сделките за износ. Това се смята за разумно, при условие че изчисляването се базира на достатъчно голям процент от общия брой на сделките за износ. В настоящия случай около 85 % от сделките бяха взети под внимание.
(59)
По отношение на твърдението, че сделките на най-високи цени не са взети под внимание, бе направено ново изчисляване на дъмпинга, за да бъдат взети предвид и те. Допълнително бяха добавени видове на продукта към използваните за изчисляването, направено на предварителния етап. Това позволи в изчисляването да се включат колкото се може повече сделки, като по този начин се осигури също така, че среднопретеглената единична цена на всички сделки за износ за дружество износител е колкото се може по-близо до среднопретеглената единична цена на сделките за износ (на това дружество), която е използвана за изчисляването на дъмпинговия марж. По този начин бе отчетена стойността на всички сделки за износ, дори на тези с най-високи цени. Нормалните стойности за тези допълнителни видове на продукта бяха изчислени според методологията, обяснена в съображение (70) от регламента за временните мерки. При това ново изчисляване дъмпинговите маржове се оказаха по-малки, най-вече за YHI.
(60)
Следваната методология за определянето на нормалната стойност, на експортната цена и на сравнението е еднаква с описаната в съображения (64)-(75) от регламента за временните мерки. Единствените промени за новите изчислявания засягат повишаването на броя на сделките, взети под внимание, и мотива, че средната цена на сделките за износ, използвана за изчисляването на дъмпинга за което и да било дружество, не следва да се различава значително от средната експортна цена на всички сделки на това дружество.
(61)
Бе заявено, че в анализа на Комисията не е взето предвид развитието при валутния курс, най-вече повишаването на цената на американския долар спрямо еврото и цената на първичния алуминий и на международния транспорт. Това твърдение не е обосновано, тъй като службите на Комисията, следвайки установената си практика, са включили всички видове променливи разходи в анализа си на пазара и на разглеждания продукт по време на РП.
(62)
Китайският производител YHI заяви, че изчислението на корекциите, получено при индивидуалното изчисляване на неговия дъмпинг, е неправилно. Комисията прие това твърдение и извърши ново изчисление, което даде като резултат за размера на дъмпинговия марж 23,81 %, т.е. с 2,14 % по-малко от получения преди това резултат.
4.5.2. Окончателни дъмпингови маржове
Дружество
Окончателен дъмпингов марж
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Други оказващи съдействие дружества
44,23 %
Всички останали дружества
67,66 %
5. ВРЕДА
(63)
Комисията получи коментарите по предварителните констатации по отношение на вредата. Някои от тези коментари бяха повторение на коментарите, на които вече беше обърнато внимание в регламента за временните мерки.
(64)
Аргументите, на които вече беше обърнато внимание в регламента за временните мерки, не са повторени в настоящия регламент.
5.1. Внос от КНР
(65)
Страните твърдят, че методологията за изчисляване на вноса не е била обяснена в достатъчна степен. Тази критика обаче остана необоснована.
(66)
Припомня се, че на предварителния етап методологията се основава на жалба, но сравнена с другите източници (данни, предоставени от оказващите съдействие производители, ползватели, износители). Предвид коментарите на страните тези данни бяха анализирани още веднъж и в настоящото се потвърждават предварителните заключения.
(67)
Припомня се, че в досието, предоставено за информация на заинтересованите страни в деня на публикуването на регламента за временните мерки, бяха включени три бележки, които съдържат подробна информация за методите за изчисляване на продукцията, вноса и продажбите.
(68)
Тъй като кодовете по КН, обхванати от настоящото разследване, съдържат и други продукти, различни от разглеждания продукт, повечето от коментарите засягаха методологията, използвана от Комисията за изключване на продукта, който не се разглежда, от отчетените обеми.
(69)
Код 8708 70 50 по КН обхваща колела от алуминий; техните части и принадлежности, от алуминий. От Comext без допълнителни корекции на този етап бяха извадени съответните данни в тонове, като бе направено предположението, както всъщност бе отбелязано още в жалбата, че частите и принадлежностите са с по-малка значимост.
(70)
Код 8708 70 10 по КН обхваща inter alia колела от алуминий; техните части и принадлежности, от алуминий. И в този случай съответните данни, извадени от Comext в тонове, бяха надлежно коригирани в съответствие с методологията, описана в жалбата.
(71)
Коментарите, предоставени от страните, съдържаха доста критика към този подход, но в същото време не предлагаха по-подходяща или надеждна алтернатива. Критическите бележки бяха свързани основно с факта, че тъй като не знаят кой точно метод Комисията възнамерява да прилага, страните не можеха да предоставят коментари. Припомня се, че неповерителната версия на жалбата, в която подробно се излага методологията за изключването, беше на разположение в неповерителната версия на документацията от момента на откриването на процедурата. Комисията направи проверка, сравнявайки с няколко източника предоставените в жалбата данни, и не успя да установи нищо, което би могло да постави под съмнение разумните доводи при подбора на метода. Освен това, предвид факта, че страните не са предложили алтернативен метод на изключване, коментарите им бяха счетени за необосновани.
(72)
Втора група от коментари бе свързана с метода на преобразуване на обемите, които първоначално бяха изразени в тонове, в единици за двата кода по КН. И тук Комисията следваше метода, предложен в жалбата и впоследствие подкрепен от отговорите във въпросника на китайските износители. Според тази методология средното тегло за единица, внесена от Китай, е около 9 кг за колело. Теглото за единица продукт, внесен от други трети държави, е оценено на около 10 кг за единица в съответствие с жалбата, но проверено в няколко налични източника на информация, получени от различни страни по време на настоящото разследване.
(73)
В предоставената след предварителния етап информация страните заявиха, че не 9 кг, а 10 кг следва да се използва като средно тегло, тъй като това е средното тегло на внесените колела от сегмента на ПОО. Както е уточнено в регламента за временните мерки, средното тегло от 9 кг се базира на данните, предоставени от включените в извадката производители износители. Следователно се прави заключението, че това е най-разумният метод на преобразуване, който отразява средното тегло на китайския внос. Във всеки случай преобразуване, базирано на 10 кг за колела от сегмента на ПОО, показа, че няма да има отражение върху окончателните констатации.
(74)
Следователно заключенията, изложени в съображения (86)-(88) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
5.1.1. Обем и цени на вноса от КНР
(75)
Заключенията, направени от, inter alia, данните на Евростат, отчетени в съображения (86) и (89) от регламента за временните мерки, бяха потвърдени от отговорите във въпросника на производителите износители. Предвид че данните идват от различни източници, нормално е тенденциите леко да се различават в зависимост от сегмента и дружеството. Във всеки случай те потвърдиха ниските нива на цените, което в комбинация с високата степен на подбиване и рязкото увеличаване на обемите на вноса от КНР подчертава точността на цялостното заключение в този случай.
(76)
Данните и тенденциите също така бяха проверени и за сегмента на ПОО и СП сегмента, взети поотделно. В регламента за временните мерки в съображение (89) погрешно се твърди, че цените за периода 2006 г.-2008 г. трябва да се базират на данни на Евростат, тъй като въпросниците на износителите не предоставят необходимите данни. Твърдението би трябвало да се отнася до разделението на сделките от сегмента на ПОО и СП сегмента. Такова разделение може да бъде направено само въз основата на изброяване от износителите на сделките една по една.
(77)
Що се отнася до единичните цени в СП сегмента данните показват наличие на повече или по-малко наличие на относителна стабилност с леко завишение към края на периода. Те варират от 25 до 34 EUR през 2006 г., от 24 до 32 EUR през 2007 г., от 25 до 29 EUR през 2008 г. и от 26 до 36 EUR през РП. От съображения за поверителност тези стойности са изменени съответно надолу или нагоре с най-много 15 %.
Вариране на цената за вноса от Китай за СП сегмента (въз основа на извадката на износителите)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006 г.
25
34
2007 г.
24
32
2008 г.
25
29
РП
26
36
(78)
Единичните цени в сегмента на ПОО за внос от КНР показват спад с над 15 % за разглеждания период. Не може да бъде разгласена повече информация от съображения за поверителност, както е обяснено по-долу в раздела за изчисляване на нивото на отстраняване на вредата.
(79)
Една от страните заяви, че цените за внос от Китай са се повишили между 2008 г. и РП, когато повечето от показателите за вреда са отбелязали значителен спад. И в действителност е имало номинално увеличение на цените на вноса от Китай (макар само с 1,6 %) (7). Следва да се подчертае обаче, че за целия разглеждан период те са намалели с 8 %.
(80)
Като цяло ниските нива на цените се потвърдиха и за двата сегмента, което в комбинация с голямото подбиване и рязкото увеличение на вноса от КНР потвърждава заключенията в този случай.
5.2. Отделен анализ на вредата за сегмента на ПОО и СП сегмента
(81)
Един от основните коментари, получени след налагането на временните мерки, бе, че е трябвало да се направи отделен анализ на всички показатели за вредата за сегмента на ПОО и СП сегмента.
(82)
В тази връзка една от страните цитира Регламент (ЕО) № 1888/2006 на Комисията (8), както и Регламент (ЕО) № 682/2007 на Съвета (9) по отношение на вноса на сладка царевица с произход от Тайланд, като заяви, че в този случай е проведен такъв анализ, отчитащ спецификата на сегмента. Същата страна заяви още, че като не следва методологията от случая със сладката царевица, Комисията е нарушила изискванията на СТО.
(83)
В случая със сладката царевица бе направено позоваване на съответните разпоредби на СТО, че съгласно апелативния орган „когато разследващите власти предприемат проучване на част от местната промишленост, то те трябва, принципно, по сходен начин да проучат всички останали части, които са част от промишлеността, както и промишлеността в нейната цялост“ (10). Този случай ясно показва, че следваният в настоящия случай подход отговаря на практиката на институцията и е в съответствие с антидъмпинговото споразумение на СТО (11). Възможно е да се направи анализ на сегмента, но той трябва да се придружава от анализ на целия отрасъл.
(84)
Припомня се, че в предварителния етап от настоящата процедура двата сегмента са разглеждани заедно, но някои от показателите са анализирани отделно за колелата от сегмента на ПОО и СП сегмента (подбиване, потребление, пазарен дял). С оглед на коментарите, предоставени от страните, Комисията проведе по-нататъшен анализ и бяха анализирани някои допълнителни показатели на равнище на сегмента (вж. по-долу). Както е показано по-долу, в този анализ се потвърждава, че тенденциите за разглеждания продукт като цяло отговарят на тенденциите за сегмента на ПОО и СП сегмента, разглеждани поотделно.
5.2.1. Потребление
(85)
В таблицата по-долу е показано как се е развило потреблението в Съюза на колела от алуминий в сегмента на ПОО и в СП сегмента, разглеждани поотделно. По-подробна информация за разделението между вноса за сегмента на ПОО и СП сегмента е изложена по-горе в раздела за вноса. Данните за разделението се базират на различни източници на информация, предоставени от оказващите съдействие производители от ЕС, потребителите и производителите износители от засегнатата държава.
Единици (в хиляди)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Общо потребление на Съюза
58 607
62 442
58 313
49 508
Индекс 2006 г. = 100
100
107
99
84
Потребление на сегмента на ПОО
43 573
44 009
42 076
34 915
Индекс 2006 г. = 100
100
101
97
80
Потребление на СП сегмента
15 033
18 432
16 237
14 592
Индекс 2006 г. = 100
100
123
108
97
(86)
Общото потребление на Съюза е намаляло с 16 % през разглеждания период от 58,6 милиона единици на 49,5 милиона единици. И в двата сегмента се наблюдава еднаква тенденция. Потреблението на колела от сегмента на ПОО е намаляло с 20 % от 43,5 милиона единици на 34,9 милиона единици, докато потреблението на колела от СП сегмента е намаляло с 3 % от 15 на 14,5 милиона единици.
5.2.2. Внос от КНР и пазарен дял на сегмента на ПОО и на СП сегмента
(87)
Много от коментарите се отнасяха до заключенията на Комисията по отношение на размера на сегмента на ПОО и на СП сегмента на пазара на ЕС на колела от алуминий, най-вече относно пазарния дял на вноса. И по-специално страните заявиха, че Комисията е изчислила неправилно пазарния дял на вноса от сегмента на ПОО. След тези коментари бе проведено още едно разследване по отношение на пазарния дял на колелата, внесени за сегмента на ПОО и на СП сегмента. Припомня се, че в регламента за временните мерки са посочени пазарните дялове на вноса от сегмента на ПОО и СП сегмента от КНР. Тези пазарни дялове са посочени въз основа на информацията в документацията от предварителния етап, базирана на данните, предоставени от производителите от ЕС, износителите, както и производителите на автомобили. На тази основа бе установено, че пазарният дял на вноса от сегмента на ПОО е около 3 % (консервативно изчисляване), но може да достигне до 6 %.
(88)
Предвид критиките, изразени от заинтересованите страни, всички данни бяха проверени наново и тази проверка потвърди предварителните констатации. Подробно обяснение на всички стъпки при разследването и на всички източници на информация, използвани за установяването на дела на двата сегмента по отношение на вноса не само от засегнатата държава, но и от други трети държави, бе включено в бележка към документацията, предоставена за информация на заинтересованите страни. От тази бележка става ясно колко много източници са използвани, за да бъде получена необходимата информация.
(89)
Освен това в отговор на коментарите на страните, че пазарният дял от 3 % е малък, трябва да се подчертае, че пазарен дял дори от 3 % не може да се смята за малък на пазар, чувствителен спрямо цените, като този, чийто случай се разглежда в момента. Това важи с особена сила предвид ценовия спад, описан в съображение (116) по-долу. Още повече, че също така е имало значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса от КНР.
Обем на вноса в хиляди единици от сегмента на ПОО
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
КНР
455
476
508
1 183
Индекс 2006 г. = 100
100
105
112
260
Пазарен дял (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Обем на вноса в хиляди единици от СП сегмента
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
КНР
3 247
4 667
5 301
4 954
Индекс 2006 г. = 100
100
144
163
153
Пазарен дял (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Подбиване на цените
(90)
Припомня се, че на предварителния етап подбиването бе изчислено както за разглеждания продукт, разглеждан като цяло, така и за двата сегмента поотделно. Разделението е базирано на изброяване на сделките една по една, предоставено от включените в извадката производители и износители от ЕС, като набелязват продажбите на производителите на автомобили.
(91)
Размерът на подбиването, разгласен в съображения (95) и (98) от регламента за временните мерки, бе преизчислен най-вече поради промени в изчислението на дъмпинга (вж. по-горе). Те бяха и усъвършенствани по отношение на прилаганата митническа тарифа. А именно, че на предварителния етап бе приложена еднаква ставка на митото от 4,5 %. Този подход е следван на последния етап при изчисляването на общото подбиване (и за двата сегмента). Това се дължеше на факта, че не целият внос от сегмента на ПОО е деклариран по кода от КН, свързан с по-ниската ставка на митото от 3 %.
(92)
Някои страни повториха коментарите си, че нивото на подбиване на цените следва да бъде изчислено единствено по отношение на ценовия компонент „добавена стойност“ (изключвайки разходите за алуминий). Както се изтъква в съображение (96) от регламента за временните мерки, използването на подобна методология в действителност ще повиши нивото на подбиване на цените. Тъй като нивото на подбиване на цените, установено по отношение на пълната цена (като процент), вече беше значително, този метод не беше разглеждан по-нататък.
(93)
Подбиването на цените за разглеждания период като цяло варира между 20 % и 38 %. Подбиването на цените и за двата сегмента остава значително (между 15 % и 29 % за сегмента на ПОО и между 49 % и 63 % за СП сегмента).
6. ПОЛОЖЕНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
6.1. Определяне на промишлеността на Съюза и показатели за вреда на макро- и микроикономическо равнище
(94)
Една от страните заяви, че Комисията е извършила неправилно определяне на промишлеността на Съюза и на производството на Съюза и че оценката на вредата трябва да се базира на информацията, свързана само с жалбоподателите и поддържащите жалбата, а не въз основа на общото производство на Съюза.
(95)
Промишлеността на Съюза бе дефинирана според предвиденото в член 4, параграф 1 от основния регламент. Оценката на положението на цялостното производство на Съюза е в съответствие с основния регламент. Поради това доводът, че оценката на вредата се основава на неправилното дефиниране на промишлеността на Съюза, трябва да бъде отхвърлен. Следователно всички аргументи по отношение на развитието на тенденциите на показателите за вреда, при които за основа на анализа са използвани данните от включените в извадката и оказващите съдействие производители, трябваше да бъдат отхвърлени.
(96)
Друг по-общ коментар бе, че не е имало достатъчно неповерителни версии на въпросниците и минивъпросниците, попълвани от производителите. Комисията разгледа въпросните коментари подробно и изиска подобрени неповерителни версии, където това бе обосновано. Те бяха включени в документацията за информация на заинтересованите страни, като така се осигури в пълна степен защита на правата.
(97)
Някои от страните заявиха, че някои производители от ЕС е трябвало да бъдат изключени поради факта, че не са предоставили пълна информация за дейността си. Страните заявиха също така, че това изключване е щяло да има въздействие върху начина, по който промишлеността се представя. Тези твърдения обаче не са подкрепени от факти, тъй като въпросните производители от ЕС все пак са предоставили цялата необходима информация. Поради това твърденията трябва да бъдат отхвърлени.
(98)
Един вносител заяви, че той е трябвало да бъде класифициран като производител от ЕС поради факта, че е възлагал извършването на производствения процес на засегнатата държава, докато доста други дейности са били извършвани в ЕС (напр. проектирането). Въпросното дружество е възложило извършването на производствения процес на друго, като същевременно е запазило в Съюза част от дейностите, като например изпитванията на колелата. Тъй като обаче производственият процес, се осъществява в засегнатата държава, този вносител не може да се смята за производител от ЕС за целите на антидъмпинговата процедура. Предвид гореизложеното твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(99)
Някои от страните извършиха анализ на показателите за вреда въз основа на отделното дружество. Подобен подход трябва да бъде отхвърлен, тъй като анализът на вредата се провежда за промишлеността на ЕС като цяло.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Продажби и пазарен дял
(100)
След публикуването на регламента за временните мерки страните изискаха данни, разделени за сегмента на ПОО и СП сегмента. В таблицата по-долу са изложени данните за продажбите и пазарния дял, като е направено разделение между сегмента на ПОО и СП сегмента.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на продажбите на цялата промишленост на Съюза в сегмента на ПОО в хиляди единици
36 820
36 240
34 932
28 719
Индекс 2006 г. = 100
100
98
95
78
Обем на продажбите на цялата промишленост на Съюза в СП сегмента в хиляди единици
8 626
10 443
7 962
7 075
Индекс 2006 г. = 100
100
121
92
82
Пазарен дял на сегмента на ПОО (%) (дял на производителите от ЕС от цялото потребление на сегмента на ПОО)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Индекс 2006 г. = 100
100
97
98
97
Пазарен дял на СП сегмента (%) (дял на производителите от ЕС от цялото потребление на СП сегмента)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Индекс 2006 г. = 100
100
99
85
84
(101)
Бяха използвани различни източници на информация, за да се направи разграничението, най-вече данни, предоставени от производителите от ЕС по време на разследването, данни от жалбата, както и данни, събрани на етапа, предшестващ откриването на процедурата.
(102)
От таблицата по-горе се вижда, че има низходяща тенденция по отношение на продажбите и пазарните дялове и за сегмента на ПОО, и за СП сегмента.
6.2.2. Вид на сключените договори
(103)
Както е посочено в съображение (112) от регламента за временните мерки, Комисията продължи да разглежда възложените по време на РП търгове, които обаче щяха да бъдат изпълнени след това. Данните, които вече бяха събрани в документацията, бяха допълнени от нова информация, получена от производителите на колела и на автомобили от ЕС. Тези данни потвърдиха размера на поръчките за закупуване и тенденциите по отношение на пазарните дялове на европейските и китайските доставчици. Те са подкрепени от аргументите, предоставени от производителите на автомобили, според които делът на китайския внос се е увеличил поради нарасналата конкурентоспособност, качество и усъвършенствани възможности на производствените процеси.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Производствени разходи
(104)
Една от страните заяви, че данните за рентабилността, отчетени в съображение (117) от регламента за временните мерки, не съвпадат с данните за продажбите и производствените разходи от съображения (89) и (122) от регламента за временните мерки. Това се дължеше на техническа грешка при изчисляването на производствените разходи, което доведе до използването на серия от погрешни данни. Грешката беше поправена и данните за производствените разходи са изложени в таблицата по-долу.
В евро
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средни производствени разходи (за единица продукция)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
Корекцията не повлия на тенденцията, установена на предварителния етап. Средната стойност на производствените разходи остана непроменена през разглеждания период.
6.3.2. Рентабилност
(106)
В отговор на исканията на страните да се предоставят данни, съдържащи разделение между сегмента на ПОО и СП сегмента, рентабилността беше изчислена поотделно за сегмента на ПОО и за СП сегмента. Тенденциите и числовите стойности бяха потвърдени
В %
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност - общо
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Рентабилност за сегмента на ПОО
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Рентабилност за СП сегмента
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Както е видно от таблицата по-горе рентабилността е засегната и в сегмента на ПОО, и в СП сегмента. Тя е спаднала с 8,8 процентни пункта през разглеждания период за сегмента на ПОО и с 7,6 процентни пункта за СП сегмента. Следователно числовите стойности и тенденциите за сегмента на ПОО и СП сегмента, разглеждани отделно, съвпадат с тези за въпросния продукт, разглеждан като цяло (спад с 8,7 процентни пункта).
6.3.3. Възвръщаемост на инвестициите
(108)
Страните посочиха възможни неточности при изчислението на възвръщаемостта на инвестициите. В отчетените стойности се вземат предвид всички елементи на възвръщаемостта на инвестициите, включително и амортизацията. Поради това твърденията трябва да бъдат отхвърлени.
6.4. Заключение относно вредата
(109)
Следователно с настоящото се потвърждават заключенията относно вредата, изложени в съображения (80)-(123) от регламента за временните мерки. Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, която най-отчетливо се е отразила в намаляването на рентабилността. Някои показатели за вредата бяха анализирани отделно за сегмента на ПОО и СП сегмента. Тенденциите и порядъка на промяна на тези показатели съответстват на установените за целия разглеждан продукт.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въздействие на вноса от КНР
(110)
Някои от страните заявиха, че спадът на производството и на продажбите на промишлеността на Съюза е резултат от намаленото потребление (което се предполага, че също е дало начало на намаляване на капацитета). В регламента за временните мерки не се оспорва, че потреблението на пазара на Съюза намалява. Макар да е възможно фактори, различни от дъмпинговия внос от КНР (като икономическата криза и вноса от Турция), да са допринесли за понесената от промишлеността на ЕС вреда, въздействието на тези други фактори не е такова, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена в съображения (136)-(152) от регламента за временните мерки. Във всеки случай, както е посочено в съображения (126) и сл. от регламента за временните мерки, съществува ясна връзка между значителното увеличение на вноса от Китай на ниски цени и вредата, констатирана за промишлеността на Съюза. Освен това, както е посочено в съображение 103 от регламента за временните мерки и обратно на заявеното от страните, капацитетът е останал постоянен за разглеждания период (най-вече между 2006 г. и 2008 г. с намаление от 4 % между 2008 г. и РП).
(111)
Някои от страните се позоваха на твърдения, публикувани от производителите от Съюза на интернет сайтовете им, и на факта, че дъмпинговият внос от КНР не е споменат сред причините за вредата. Независимо от публичните твърдения на производителите от Съюза (в които в никакъв случай вносът от Китай не се изключва като евентуална причина за вредата), данните в документацията ясно показват, че съществува причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР.
(112)
Някои страни изразиха мнението, че загубите на рентабилност се дължат на намалялото производство. Следователно производителите не са били в състояние да амортизират постоянните си разходи с по-малкия брой произведени колела. Спадът в производството обаче се дължеше на загуба на пазарния дял, което се дължеше на проникване на вноса от Китай.
(113)
Някои от страните заявиха, че вносът от КНР не е могъл да бъде причината за понесената от промишлеността на Съюза вреда, тъй като през 2007 г. се е наблюдавал спад в рентабилността въпреки непроменените цени и продажби. Припомня се, че между 2006 г. и 2007 г. се е наблюдавало увеличение на пазарния дял на вноса от КНР и увеличение от 40 % по отношение на обема. Въз основа на това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(114)
Следователно с настоящото заключенията, изложени в съображения (126)-(130) от временния регламент, се потвърждават.
7.2. Влияние на други фактори
7.2.1. Разделяне на сегментите
(115)
Страните повториха твърденията си, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, повечето от чиито продажби са насочени към сегмента на ПОО, не е могла да бъде причинена от китайския внос, който е насочен най-вече към СП сегмента и има ограничено присъствие в сегмента на ПОО. Напомня се, че на тези коментари е обърнато внимание в съображения (131)-(135) от регламента за временните мерки.
(116)
След налагането на временните мерки някои от страните се позоваха на съображение (133) от регламента за временните мерки, в което се казва, че „има признаци, че производителите на автомобили използват китайските цени, за да принудят промишлеността на ЕС да намали цените си.“ Тези страни заявиха, че институциите не могат да базират констатациите си на показатели, а само на потвърдени доказателства. Страните също така посочиха, че в документацията за информация на заинтересованите страни не е имало данни в подкрепа на тези твърдения.
(117)
Голямата търговска чувствителност на този вид информация трябва да бъде подчертана от самото начало. Към информацията, която бе на разположение на Комисията, бе предоставена допълнителна информация от страните. С тази допълнителна информация се потвърждават заключенията, базирани на доказателствата, които са на разположение на Комисията на предварителния етап, в която личи ясна тенденция за натиск за спад на цените. Комисията допълни документацията по отношение на този аспект с натиска върху цените. От производителите от Съюза бяха представени подробни данни. С тях на Комисията се дава още информация за подробностите около процедурата по подаването на оферти, като те потвърждават заключенията по отношение на натиска за намаляване на цените и използването на китайските оферти като референтна база, за да се упражнява подобен натиск. И в действителност в някои случаи крайната цена, определена от производителите на автомобили (която представлява отправната точка при провеждането на преговори), вече е била определена на стойности под разходите на производителите от Съюза и по този начин още от самото начало не е било възможно тя да бъде устойчива. В някои случаи дори оферти под тази стойност са били безуспешни.
(118)
Според информацията, която е на разположение на Комисията, някои производители на автомобили само отбелязват на вниманието на лицата, които представят оферти от тяхно име, че следва да намалят цените предвид китайските оферти; други използват офертите на дружества, които не са участвали в търговете; трети дори не стесняват кръга от потенциални участници в търга и всеки може да участва (дори и тези, които никога не биха отговорили на изискванията).
(119)
Производителите на автомобили заявиха, че цената не е определящ фактор при решенията им за източника на доставка. Вярно е, че според информацията в документацията може да има други съображения, но цената все пак играе водеща роля.
(120)
Следователно с настоящото заключенията, изложени в съображения (131)-(135) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
7.2.2. Въздействие на вноса от Турция
(121)
Страните изразиха мнение, че Комисията е подценила въздействието на вноса от Турция като причина за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Припомня се, че в съображения (136)-(137) от регламента за временните мерки се признава, че по-ниските цени на вноса от Турция може да са оказали известно неблагоприятно въздействие върху положението на промишлеността на Съюза, но не чак такова, че само по себе си да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(122)
Въздействието на вноса от Турция също бе разгледано по сегменти. Бе установено, че ¾ от вноса от Турция е от сегмента на ПОО. Бе потвърдено, че тенденциите и величините, установени за сегмента на ПОО и СП сегмента, взети заедно, съответстват на тенденциите и големите поръчки за двата сегмента, взети поотделно. Според информацията в документацията (предоставена от различни оказващи съдействие страни) цените на турския внос за СП сегмента са намалели през разглеждания период. Що се отнася до цените на турския внос за сегмента на ПОО, то те остават сравнително постоянни.
(123)
Страните изтъкнаха, че цените на вноса от Турция са намалели значително между 2008 г. и РП. Както е отбелязано в съображение (137) от регламента за временните мерки обаче, разликата между цените през цялото време е била значително по-малка от тази между цените на китайския внос и цените на производителите от ЕС.
(124)
Предвид коментарите на една от страните, че Турция е трябвало да бъде включена в жалбата (вж. съображения (9) и сл. по-горе), трябва да се отбележи, че невключването на Турция не нарушава причинно-следствената връзка между китайския износ на разглеждания продукт и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
(125)
Следователно въз основа на това твърденията, изказани от страните, трябва да бъдат отхвърлени. С оглед на гореизложеното и при липсата на други коментари изложеното в съображения (136)-(137) от регламента за временните мерки се потвърждава.
7.2.3. Въздействие на вноса от други държави
(126)
Някои от страните заявиха, че пазарният дял на вноса от трети държави, различни от КНР, се е увеличил между 2006 г. и 2008 г. Трябва да се отбележи, че делът на вноса от трети държави остава стабилен с малки вариации от порядъка на 1 %. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(127)
Някои от страните споменаха вноса от Южна Африка като допринасящ за вредата, понесена от промишлеността на Съюза поради неговия обем и/или цени. Както се посочва в съображение (99) от регламента за временните мерки, пазарният дял на вноса от Южна Африка, дори да се е увеличил от гледна точка на обема, е бил постоянен от 2007 г. насам (на равнище 1,4 % с увеличение от 0,6 % между 2006 г. и 2007 г.) Комисията получи информация, че по-голямата част от този внос е предвидена за пазара от сегмента на ПОО. Що се отнася до цените на вноса за сегмента на ПОО от Южна Африка Комисията получи противоречива информация. Въз основа на данните от Евростат може да се направи заключението, че те са се повишили от 43 на 51 EUR. Тези данни също така са в съответствие с информацията, получена от един от производителите от ЕС. Следователно твърдението по отношение на въздействието на вноса от Южна Африка трябваше да бъде отхвърлено.
(128)
Следователно заключенията, изложени в съображения (136)-(138) от регламента за временните мерки, по отношение на вноса от трети държави, взети заедно или поотделно, се потвърждават.
7.2.4. Въздействие на икономическата криза
(129)
Страните повториха позициите си относно въздействието на икономическата криза. Тези коментари, и по-специално спадът в производството на автомобили, бяха отразени в регламента за временните мерки.
(130)
Както е посочено в съображение (142) от регламента за временните мерки, тенденцията към спад е започнала дълго преди началото на икономическата криза и във времето е съвпаднала с навлизането на пазара на вноса от КНР.
(131)
Следователно с настоящото се потвърждават заключенията, изложени в съображения (139)-(144) от регламента за временните мерки.
7.2.5. Конкуренция между производителите от Съюза и концентрация на пазара на ЕС
(132)
Страните изразиха мнение, че структурата на промишлеността на Съюза е допринесла за понесената от нея вреда. Както е посочено обаче в съображения (146) и (147) от регламента за временните мерки, данните, събрани в хода на разследването, показват, че по-едрите и по-малките предприятия са били засегнати по сходен начин.
7.2.6. Управленчески решения от страна на производителите от Съюза
(133)
Някои страни заявиха, че причините за вредата се крият в неправилни управленчески решения от страна на производителите от Общността. Тези коментари се отнасяха за производителите, упоменати в съображение (124) от регламента за временните мерки, които са прекратили дейността си или са били обект на процедура по неплатежоспособност. Припомня се, че в регламента за временните мерки се упоменаваха 30 дружества, докато коментарите на страните се отнасят само за 4. Като цяло тези коментари не бяха обосновани. Във всеки случай информацията от досието ясно показва наличието на причинно-следствената връзка между понесената вреда от страна на промишлеността на Съюза и вноса от КНР. Това заключение се подкрепя от факта, че въпреки броя на дружествата, прекратили дейността си, пазарният дял на оставащите дружества не се е увеличил.
7.2.7. Внос от трети държави, осъществяван от промишлеността на ЕС
(134)
Някои от страните заявиха, че един производител от ЕС е предлагал колела на по-ниски цени от трети държави, като по този начин е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на ЕС. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства. Най-вече не стана ясно дали този внос се е отнасял до значителни количества. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
7.2.8. Цени на алуминия и договори за доставка, сключени от промишлеността на Съюза
(135)
Беше заявено, че средните разходи за производство са останали стабилни, въпреки промените в цените на алуминия. Страните заявиха, че загубите, понесени от производителите от Съюза, са се дължали на факта, че те са встъпили в дългосрочни договори за доставка на алуминий, които не са позволявали адаптиране на цените в съответствие с намаляващите цени на ЛМБ. Подадената от оказващите съдействие производители от Съюза информация от досието беше в разрез с тези твърдения. Ето защо те трябваше да бъдат отхвърлени.
7.2.9. Колебания на обменния курс
(136)
Беше заявено също, че вредата за производителите от Съюза вероятно ще намалее в резултат на поскъпването на китайската парична единица (RMB) спрямо еврото. Колебанията във валутните курсове биха довели до повишаване на цените на търгувания в евро дъмпингов внос, с което ще бъде стопена разликата между цената на дъмпинговия внос и цените на производителите от Съюза.
(137)
В този контекст следва да се отбележи, че разследването следва да установи дали дъмпинговият внос (по отношение на цени и обем) е причинил (или има вероятност да причини) съществена вреда на промишлеността на Съюза или тази съществена вреда се дължи на други фактори. Във връзка с това член 3, параграф 6 от основния регламент гласи, че е необходимо да се покаже, че нивото на цените на дъмпинговия внос причинява вреда. Поради това в него просто се посочва разлика в нивата на цените и следователно няма изискване да се анализират факторите, които влияят на нивата на тези цени.
(138)
Вероятното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на промишлеността на Съюза се разглежда основно чрез установяване на подбиването на цените, понижаването на цените и потискането на цените. За тази цел се прави сравнение между дъмпинговите експортни цени и продажните цени на промишлеността на Съюза, като в някои случаи може да се наложи експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, да бъдат преобразувани в друга валута с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този контекст гарантира единствено, че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. От това става видно, че обменният курс не може по принцип да бъде още един фактор за вреда.
(139)
Горепосоченото се потвърждава и от текста на член 3, параграф 7 от основния регламент, който се отнася до известните фактори, различни от дъмпинговия внос. В списъка с другите известни фактори в този член не се посочва никакъв фактор, който влияе върху нивото на цените на дъмпинговия внос.
(140)
Но дори този фактор да бъде взет под внимание, като се има предвид вероятният натиск върху потребителските цени в контекста на пазарен спад, е малко вероятно вносителите, които купуват от засегнатата държава, да могат да повишат цените за продажба на дребно в резултат на поскъпването на китайската парична единица. Освен това обменните курсове на валутите са сами по себе си много трудно предвидими. И на последно място, поскъпването на китайската парична единица спрямо еврото настъпи след РП. Всички тези елементи не позволяват да се заключи, че колебанията в обменните курсове ще окажат въздействие в посока на нарастване на цените на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(141)
С оглед на гореизложеното не може да се направи заключение, че развитието на обменния курс може да бъде още един фактор, причиняващ вреда.
7.2.10. Нарастване на търсенето на колела от стомана
(142)
Някои от страните заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на факта, че във време на икономическа криза потребителите се насочват към по-евтини колела или към по-малки автомобили, които, както се твърди, по-често са снабдени с колела от стомана. Беше изразено твърдение, че този аргумент се подкрепя от факта, че схемите за помощ, въведени от различните европейски държави, предоставят стимули за продажбите на по-малки автомобили. От друга страна, други страни заявиха, че въпреки че действително е възможно схемите за помощ да са подействали като стимул за продажбите на по-малки автомобили, тези автомобили са били по-добре оборудвани и снабдени с колела от алуминий.
(143)
Въз основа на наличните данни беше проведен допълнителен анализ, тъй като във връзка с колелата от стомана не съществуват общи статистически данни. Данните за нивото на потребление на колела от стомана могат да бъдат получени посредством сравнение на данните за производството на автомобили в ЕС (съображение (141) от регламента за временните мерки) и потреблението на колела от сегмента на ПОО (вж. съображение (85) по-горе).
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство на автомобили в ЕС (в хиляди бройки)
16 198
17 103
15 947
13 443
Количество на колелата, използвани в производството на автомобили (производство*4,5 колела)
72 891
76 963
71 761
60 493
Потребление на колела от алуминий от сегмента на ПОО в ЕС (в хиляди бройки)
43 573
44 009
42 076
34 915
Потребление на колела от стомана в ЕС (в хиляди бройки)
29 318
32 954
29 685
25 578
Процентен дял на колелата от алуминий от сегмента на ПОО
59 %
57 %
58 %
57 %
Процентен дял на колелата от стомана
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
От таблицата се вижда, че потреблението на колела от стомана е спаднало с 12 % в периода между 2008 г. и РП. Делът на колелата от алуминий в производството на нови автомобили е намаляло с 1 процентен пункт между 2008 г. и РП (периодът на икономическа криза). През същия период делът на колелата от стомана в производството на нови автомобили в ЕС се е увеличил с 1 процентен пункт.
(145)
Може да се направи заключението, че делът на колелата от алуминий и стомана в производството на нови автомобили е останал стабилен. Освен това тенденциите в потреблението и производството на колела от алуминий също не подкрепят на горното твърдение. Поради тази причина се наложи то да бъде отхвърлено.
7.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(146)
Нито едно от твърденията, представени от заинтересованите страни, не доказва че въздействието на факторите, различни от дъмпинговия внос от КНР, е било такова, че да се наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. С настоящото се потвърждават заключенията относно причинно-следствената връзка от регламента за временните мерки.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(147)
С оглед на коментарите на страните Комисията проведе допълнителен анализ на всички твърдения, които имат отношение към интереса на Съюза. Всички въпроси бяха разгледани и бяха потвърдени заключенията от регламента за временните мерки.
8.1. Интерес на вносителите
(148)
Както беше посочено в съображение (160) от регламента за временните мерки, Комисията разгледа допълнително въздействието на митата върху дружествата, които внасят и препродават под своя марка КАПС, чието производство е възложено на предприятия в КНР. Установено беше, че въпреки че въздействието на митата върху такива дружества най-вероятно ще е още по-значително от въздействието върху други видове вносители, както е определено в съображения (159)-(160) от регламента за временните мерки, то все пак няма да е непропорционално с оглед на глобалното въздействие върху цялата промишленост на ЕС.
(149)
Въз основа на данните за цените, предоставени за РП от един оказващ съдействие вносител, който използва услугите на външни изпълнители, беше установено, че постигнатите от подобно дружество маржове на печалба биха били достатъчни за неутрализиране на въздействията от митата. Постигнатите от това дружество маржове бяха по-високи от предложените мита.
8.2. Интерес на потребителите
(150)
След налагането на временните мерки страните повториха общите коментари относно значителното въздействие на мерките по отношение на разходите, без да предоставят доказателства, обосноваващи подобни твърдения. Припомня се, че анализът относно въздействието върху разходите се основаваше на данни, предоставени от оказващи съдействие производители на автомобили. Само три дружества предоставиха такива данни преди налагането на временните мерки и само тези данни можаха да бъдат използвани като основа за заключенията на Комисията.
(151)
Както се посочва в съображение (165) от регламента за временните мерки, въздействието на мерките върху разходите е ограничено с максимален размер на въздействието върху разходите от 0,223 % (ако се приеме, че равнищата на всички цени ще се увеличат с 22,3 %). Но дори и това максимално ниво на въздействие върху разходите изглежда ограничено с оглед на достигнатия от производителите на автомобили оборот.
(152)
Някои страни изразиха мнението, че увеличението на разходите, дължащо се на мерките, ще ги принуди да делокализират производството си. С оглед на ограниченото въздействие върху разходите обаче, решението за делокализиране на производството на автомобили, споменато от някои производители на автомобили, би било непропорционално на установеното въздействие върху разходите. Поради това твърденията трябваше да бъдат отхвърлени.
(153)
Също така трябва да се отбележи, че твърденията за значително въздействие върху разходите са в противоречие с изявленията на някои производители на автомобили, че те разчитат в много малка степен на доставките от Китай.
(154)
С настоящото се потвърждават заключенията относно въздействието на мерките върху разходите от регламента за временните мерки.
8.3. Разнообразие на източниците на доставки
(155)
Жалбоподателят изрази мнение, че налагането на мерките би било в интерес на автомобилната промишленост. Създавайки условия за продължаващото функциониране на промишлеността на Съюза, то би осигурило наличието на разнообразни източници на доставки.
(156)
Други страни, предимно ползватели, повториха твърденията си във връзка с конкуренцията на пазара на ЕС. Те заявиха също, че вносът от КНР е от основно значение за удовлетворяване търсенето на пазара на ЕС, тъй като производителите от ЕС не са в състояние да осигурят достатъчен капацитет. Равнището на използване на капацитета се е задържал на нивото от 92 % през 2006 и 2007 г., но е претърпял значителен спад до 84 % през 2008 г. и 73 % през РП. Тези данни ясно показват наличието, най-вече понастоящем, на достатъчен свободен капацитет, който би могъл да бъде използван за увеличаване на производството. Освен това твърдението за недостиг на капацитет от страна на промишлеността на Съюза е в противоречие с другите твърдения на представители на автомобилната промишленост, и по-специално тези за съществен спад в търсенето на колела от сегмента на ПОО. Поради това твърденията трябваше да бъдат отхвърлени.
(157)
Една от страните заяви също, че китайските производители не произвеждат същите видове продукти като европейските производители на КАПС. Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени с оглед на установеното в случая ниво на съвпадане на НПК (номер на продуктовия код), (в зависимост от направените изчисления, както се обяснява в съображение (93), степента на съвпадане би била 92 % за изчислението на подбиването на цените за разглеждания продукт, взет като цяло, и 77 % за сегментите на ПОО и СП, разгледани поотделно).
(158)
Следователно заключенията, изложени в съображение (166) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
8.4. Южна Корея
(159)
Страните повториха коментарите си във връзка с отрицателното въздействие на митата в настоящия случай, когато те са в комбинация с други фактори, като например по-доброто конкурентно предимство, предоставено на производителите на автомобили от Южна Корея въз основа на Споразумението за свободна търговия. Тези коментари не бяха обосновани с нови доказателства. Следва да се отбележи, че липсват доказателства за това, че Споразумението за свободна търговия би могло да нанесе вреда на автомобилната промишленост, както и че при всички случаи във въпросното споразумение съществуват предпазни инструменти, които могат да бъдат използвани като коригиращо средство. Заключенията, изложени в съображения (167) и (168) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
8.5. Заключение относно интереса на Съюза
(160)
Заключенията, изложени в съображения (153)-(171) от регламента за временните мерки, се потвърждават.
9. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
9.1. Ниво на отстраняване на вредата
(161)
По-голямата част от получените коментари се отнасяха до изчислението на нивото на отстраняване на вредата. Страните поставиха под съмнение методологията на самото изчисление и се оплакаха от недостатъчно разгласяване на информацията.
9.1.1. Разгласяване
(162)
Припомня се, че методологията за изчисление на нивото на отстраняване на вредата беше подробно разяснена в бележката, включена в досието, предоставено за информация на заинтересованите страни на датата на публикуване на временните мерки. Всички заинтересовани страни получиха тази бележка в един и същи ден заедно с писмото за разгласяване.
(163)
В предоставеното за информация на заинтересованите страни досие беше включена втора бележка, в отговор на подадените след налагането на временните мерки коментари.
(164)
Припомня се, че в гореупоменатата бележка бяха ясно посочени НПК, използвани за изчислението по производител на автомобили. Точни данни за елементи като цена и обем обаче не бяха разгласени поради съображения за поверителност.
(165)
По отношение на вноса от Китай не бе възможно разгласяването на данни за изнесените количества, изразени като стойност CIF на границата на Съюза и среднопретеглените стойности на единичните продажни цени, тъй като те се основаваха на сделките, осъществени от двама износители. Следователно разгласяването би нарушило изискванията за поверителност, съдържащи се в основния регламент.
(166)
По отношение на сделките, осъществени от производителите от Съюза на пазара на ЕС, по-подробната информация би била от значение само ако се предостави поотделно за всеки от производителите. Това обаче не е възможно, тъй като би било в разрез с гореупоменатите изисквания за поверителност.
(167)
Въз основа на гореизложеното се приема, че подробната информация за прилаганата при изчисляването на митото методология (включваща също използваните НПК, разделени според производителя на автомобили) е дала на страните възможност да разполагат с достатъчно информация, за да им позволи да упражнят пълноценно правото си на защита, като същевременно спазват изискванията за поверителност, предвидени в основния регламент.
9.1.2. Подход
(168)
Припомня се, че занижаването на цените при продажбите е изчислено въз основа на данните за покупки на КАПС, извършени от производителите на автомобили. Поради причините, изложени по-специално в съображения (174)-(177) от регламента за временните мерки, този подход обхваща само КАПС, предназначени за сегмента на ПОО. Производителите на автомобили, които оказаха съдействие при разследването, потвърдиха, че закупуват КАПС съгласно тръжните процедури. Предвид характера на тръжните процедури, моделите, които идват от двама различни доставчици, трябва да са идентични във всяко отношение, независимо дали са били закупени от КНР или от ЕС. С цел да се гарантира възможно най-високо равнище на сравнение между продуктите, внасяни от Китай и от ЕС, беше направено сравнение поотделно за всеки НПК и за всеки голям производител на автомобили, идентифициран в данните, предоставени от включените в извадката производители от ЕС и от оказващите съдействие китайски износители. Противно на твърденията на някои страни това равнище на митата не е резултат от корекция, но то представлява признание, че митническата ставка трябва да се определи на ниво, подходящо за неутрализиране на понесената от промишлеността на Съюза вреда.
9.1.2.1. Информация, използвана като основа за изчислението
(169)
Страните заявиха, че нивото на отстраняване на вредата е изчислено въз основа на офертите, въпреки че информация за офертите не е поискана в процес на разследването, нито е предоставена в досието, предоставено за информация на заинтересованите страни.
(170)
Въпреки че офертите бяха упоменати в описанието на методологията, приложена за изчисляване на митническата ставка, това упоменаване беше само позоваване на вида на прилаганата от производителите на автомобили процедура по снабдяване, с което се гарантираше идентичност на колелата, които идват от двама различни доставчици, както и по-висока степен на сравнимост. То не представляваше позоваване на документация или на източници на информация, въз основа на които са били извършени изчисления.
(171)
Тъкмо напротив, изчисленията бяха извършени в съответствие с обичайната практика, въз основа на списъци с отделните сделки, предоставени от включените в извадката производители износители и производители от ЕС. Сравнението на НПК беше извършено на ниво производители на автомобили, т.е. в рамките на група сделки, идентифицирани като продажби на износители и производители от ЕС към специфичен производител на автомобили. Тези данни бяха проверени изцяло.
9.1.2.2. Корекции
(172)
Останалите коментари на страните бяха във връзка с направените при изчислението корекции. Комисията прие някои от тези коментари.
(173)
Припомня се, че цените CIF на китайските износители бяха коригирани с прибавяне на 7,6 %: 4,5 % мито плюс 3,1 % други разходи за внос. С цел да бъде конструирана целева цена въз основа на действителната продажна цена на производителите от ЕС, се наложиха две добавяния:
1.
прибавяне на 5,4 % въз основа на оборота, така че да бъде достигнато нивото на производствените разходи (трябва да се отбележи, че това е среднопретеглената стойност на загубите, понесени от производителите на колела от ЕС, установена за РП),
2.
прибавяне на 3,2 % въз основа на оборота към производствените разходи (изчислени в точка 1), така че да се гарантира разумна печалба и да бъдат достигнати целевите цени. Размерът от 3,2 % съответства на печалбата, получена от промишлеността на Съюза през 2006 г., първата година от разглеждания период, когато финансовите резултати на производителите от Съюза все още не са били засегнати от вредоносен дъмпинг.
(174)
По отношение на митата, на етапа на временните мерки цените на вноса бяха коригирани с прибавяне на 4,5 %. Това мито съответства на митото, прилагано за стоките, класирани в код по КН 8708 70 50. Въпреки това колелата от алуминий за промишлен монтаж (т.е. от сегмента на ПОО) по принцип се класират в код по КН 8708 70 10, а не в код по КН 8708 70 50. За вноса, класиран в този код, се прилага мито от 3 %. Предвид използваната за определяне на нивото на отстраняване на вредата методология, която се основава на сегмента на ПОО, както и с оглед на коментарите от страните след налагането на временните мерки, е целесъобразно, с цел осигуряване на последователен подход, да се използва ставка на митото от 3 %.
(175)
Що се отнася до целевото ниво на печалба, страните заявиха, че този марж на печалбата е изчислен за производителите и от двата сегмента - на ПОО и на СП - и поради това би могъл да увеличи изкуствено резултата от изчислението, основано единствено на сделките в сегмента на ПОО. С оглед на коментарите на страните Комисията извърши корекции в тези изчисления, като приложи ставки на загубите и печалбата само за колелата от сегмента на ПОО (съответно - 5,7 % и 3,1 %, вж. съображение (106) и следващи по-горе).
(176)
От друга страна, страните заявиха, че нивото на печалба следва да бъде коригирано в посока към по-ниски стойности, за да отразява въздействието на кризата. Въпреки това съгласно установената практика е целесъобразно прилагането на марж на печалбата, която промишлеността би постигнала в отсъствието на дъмпинговите практики. При изчисляването на целевата печалба не бяха взети предвид други причини за вредата, дори и те да са оказали въздействие.
(177)
Някои от страните заявиха, че методологията, използвана за изчисляване на нивото на отстраняване на вредата, е в противоречие с описаната в основния регламент методология. Основният регламент обаче не предвижда специален метод за определяне на нивото на отстраняване на вредата. Методът за определяне на това ниво трябва да бъде разгледан от гледна точка на характерните за случая факти. Както е обяснено в регламента за временните мерки, а също и на други места в настоящия регламент, фактите по случая са в подкрепа на използването на прилаганата от институциите на ЕС методология. В допълнение трябва да се отбележи, че нивата на подбиване, разгласени в регламента за временните мерки, както и по-горе в съображение (93), показват, че нивата на намаляване на цените при прилагане на предложения от някои страни подход биха били много по-значителни.
(178)
С оглед на тези изменения ставката на митото възлиза на 22,3 %.
9.1.2.3. Приложимост на „митото за сегмента на ПОО“ към продажбите от СП сегмента
(179)
Една от страните заяви, че е нецелесъобразно изчислението на нивото на отстраняване на вредата да се базира само на продажби от сегмента на ПОО, при положение че митото се прилага и за колелата от СП сегмента. Както беше обяснено по-горе обаче (както и в съображения (174)-(177) от регламента за временните мерки), прилагането на този подход е целесъобразно в настоящия случай, по-специално предвид че 85 % от продажбите на производителите от Съюза са свързани със сегмента на ПОО.
(180)
Най-целесъобразният подход бе прилаганият от Комисията, при който изчислението на елемента на отстраняване на вредата бе ограничено само до сегмента на ПОО. Прилагането на друг подход не изглеждаше целесъобразно, тъй като щеше да доведе до ситуация, в която набор от данни относно износа, насочени предимно към СП сегмента, се сравняват с данни за промишлеността на ЕС, която извършва продажби предимно за сегмента на ПОО.
(181)
Прилаганият подход е обоснован и разумен с оглед на това, че целта на мярката е да бъде отстранена вредата за промишлеността на ЕС. Той гарантира, че митото не е определено на ниво, по-високо от необходимото за отстраняване на вредата.
9.1.2.4. Неосъществимост и задължение за определяне на индивидуално мито за операторите, на които е предоставено ИТ
(182)
Една от страните заяви, че за разлика от първата алинея на член 9, параграф 5 от основния регламент, втората алинея не предвижда възможността да не се посочва индивидуалното мито. Следователно тя заяви, че изключението във връзка с неосъществимостта не може да бъде приложено в настоящия случай и че задължението за определяне на индивидуална митническа ставка за износителите, на които е предоставено ИТ, се запазва.
(183)
Някои от страните заявиха също така, че неосъществимостта се дължи само на прилаганата методология; т.е. тя е „самопричинена“ от Комисията. Според страните Комисията е разполагала с всички данни, подадени от производителите износители от СП сегмента, което ѝ е дало възможността да включи продажбите от сегмента на СП в изчислението на нивото на отстраняване на вредата.
(184)
На последно място, някои от страните заявиха, че след като Комисията е била в състояние да изчисли подбиването поотделно за сегментите на ПОО и СП, тя би трябвало да може да изчисли и намаляването на цените. Като последен аргумент беше изтъкнато че цените на СП сегмента биха могли да бъдат сравнени с цените на сегмента на ПОО, тъй като структурата на НПК не прави разлика между двата сегмента.
(185)
По отношение на първото твърдение, истина е, че член 9, параграф 5 от основния регламент се основава на презумпцията, че ако на даден оператор е предоставено ИТ, ще бъде възможно и определянето на индивидуално мито за него. В този конкретен случай обаче това би било неприложимо и/или нецелесъобразно. Това, както беше обяснено по-горе, се дължи на факта, че за определяне на нивото на отстраняване на вредата е необходимо да се съсредоточим върху продажбите на сегмента на ПОО. Освен това по отношение на всички производители, на които е предоставено ИТ, митото, което е определено и въз основа на техните продажби в СП сегмента, би било неуместно високо, т.е. непропорционално спрямо размера, който би бил оправдан при обстоятелствата на конкретния случай с оглед на отстраняването на вредата. Както беше обяснено по-горе, това се дължи на факта, че нивото на отстраняване на вредата от 22,3 % е достатъчно, за да бъдат защитени производителите от Съюза на техния първичен пазар (сегмента на ПОО). Следователно размерът на митото, определено като се вземат предвид и продажбите на тези производители в СП сегмента (който ще бъде по-голям и в трите случая на производители, на които е предоставено ИТ), би бил неоснователно висок.
(186)
Също така трябва да се отбележи, че позоваването на липсата на надеждни данни в съображение (182) от регламента за временните мерки не се отнася до качеството на предоставените данни, а до вида на използваните за изчислението данни (съвпадащи НПК по производител на автомобили, т.е. сравнение между моделите, закупени от КНР и от ЕС от конкретен производител на автомобили. Видът процедура, използвана за доставяне на колела от сегмента на ПОО, създаде възможността да бъде постигната по-висока степен на сравнимост. Същият вид данни не можаха да бъдат предоставени за продажбите в СП сегмента поради факта, че бяха използвани различни процедури.
(187)
Процедурата по установяване на вреда въз основа на член 3 от основния регламент е отделна от юридическа гледна точка от определянето на нивото на митото. Последната се провежда когато бъде установено наличието на вреда, с цел да се определи равнище на митото, достатъчно за неутрализиране на вредата. Следователно Комисията направи това изчисление в съответствие с избраната методология. Също така фактът, че структурата на НПК не включваше критерия за каналите на продажба, не е свързан с приложената при определянето на нивото на отстраняване на вредата методология.
(188)
Аргументите на страните, свързани с прилагането на изключението във връзка с неосъществимостта, както и с безусловния характер на задължението за определяне на индивидуална митническа ставка, трябва да бъдат отхвърлени.
9.1.2.5. Представителност на използваните сделки
(189)
Критиките на страните бяха свързани и с факта, че изчисленото ниво на отстраняване на вредата е спорно, тъй като при него са били подбрани само няколко непредставителни сделки.
(190)
На първо място, страните заявиха, че изчислението е било основано на непредставителен обем от сделки за внос от КНР. Според твърденията им този подход е в противоречие с антидъмпинговото споразумение на СТО (12), тъй като не може да се приеме, че той е основан на позитивни доказателства. Жалбоподателят заяви, че фактът, че по-голямата част от продажбите на промишлеността на ЕС са били в сегмента на ПОО, не е от значение, тъй като целта на изчислението на намаляването на цените е да се определи средният размер, с който следва да бъде увеличена цената на дъмпинговия внос, за да се избегне причиняването на вреда. Изчислението на нивата на намаляването на цените трябва да бъде представително за дъмпинговия внос, а не за продажбите на промишлеността на ЕС. Друга страна заяви, че този подход е в противоречие с практиката на институциите, тъй като обикновено индивидуалното подбиване и продажби на занижени цени се претеглят според НПК, въз основа на дела на изнесените количества, продадени на по-ниски или подбиващи цени, а не въз основа на количествата, продадени от промишлеността на ЕС.
(191)
Припомня се, че маржът на отстраняване на вредата отразява (въз основа на представителната извадка) ситуацията за около 85 % от продажбите на промишлеността на ЕС, които са насочени към сегмента на ПОО. Не техническите особености на изчислението сами по себе си, а изборът на методология беше предопределен от специфичната ситуация на пазара на ЕС, на който по-голямата част от продажбите са насочени към сегмента на ПОО. Този избор подтикна Комисията да направи сравнение на цените на ниво производители на автомобили, като така беше постигната по-висока степен на сравнимост и същевременно беше гарантирано, че нивото на отстраняване на вредата не е прекомерно завишено.
(192)
Във връзка с представителността се припомня също така, че беше установено, че степента на съвпадение на експортните сделки към целия обмен на износа на включените в извадката китайски износители в сегмента на ПОО е над 55 %. Тази степен беше приета за представителна предвид използваната при изчисляването на нивото на отстраняване на вредата методология.
9.1.2.6. Мито, изчислено на базата на подбиването
(193)
Една от страните заяви, че маржът на вредата е трябвало да бъде основан на подбиването съгласно практиката, установена с Регламент (ЕО) № 1531/2002 (13) относно налагане на окончателно антидъмпингово мито по вноса на цветни телевизионни приемници с произход от Китайската народна република, Република Корея, Малайзия и Тайланд. В действителност в този случай митото е основано на подбиването на цената, като се отчита фактът, че други фактори, различни от дъмпинговия внос, вероятно са спомогнали за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, и второ, на световно ниво тази промишленост в течение на години е реализирала никаква или много ниска печалба (14).
(194)
Следва да се отбележи, че факторите, довели до решението да се определи нивото на митата на нивото на подбиване на цената, не са приложими към настоящия случай. За разлика от случая с цветните телевизионни приемници (15) разглежданият продукт не се характеризира с ниски нива на доходност. Доходността е намаляла съществено в резултат на вноса на ниски цени от засегнатата държава. Вносът от други трети държави извън ЕС също се е запазил на стабилно равнище през разглеждания период.
9.2. Заключение относно нивото на отстраняване на вредата
(195)
С настоящото се потвърждава подходът към методологията в регламента за временните мерки. Вземайки предвид коментарите на страните относно корекциите, преизчисленото ниво на митото възлиза на 22,3 %.
10. ТВЪРДЕНИЕ ЗА ЗАОБИКАЛЯНЕ НА МЕРКИТЕ
(196)
Според твърденията на страните мерките могат да бъдат заобиколени, като се позоваха най-вече на скорошното увеличение на вноса на КАПС от държави, за които не е известно наличието на местно производство. Компетентните органи бяха алармирани за тези събития и вероятности и въпросът ще бъде следен отблизо.
11. ГАРАНЦИЯ
(197)
Един несвързан вносител изрази желанието си да представи гаранция по отношение на цената. Въпреки че не беше представена официална гаранция по отношение на цената, обръща се внимание, че според член 8 от основния регламент възможността за предлагане на гаранции е ограничена изключително до износителите. Практиката на Комисията да не приема предложения за гаранции от вносители беше възприета и от Съда на Европейските общности (16), който inter alia заяви, че приемането на гаранция, предложена от вносител, би насърчило последния да продължи да се снабдява на дъмпингови цени.
(198)
Двама оказващи съдействие производители износители от Китай предложиха гаранция по отношение на цената в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Разглежданият продукт обаче съществува под формата на множество видове продукти, чиито цени варират значително (за едно от дружествата - дори в рамките на 300 %), като по този начин създават сериозен риск от кръстосано компенсиране. В допълнение видовете продукти предстои да еволюират по отношение на дизайна и довършителната обработка. Следователно беше прието, че продуктът не е подходящ за поемане на гаранция по отношение на цената. Освен това на едното от дружествата не бе предоставено нито третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, нито индивидуално третиране, докато при другото бяха установени значителни проблеми по отношение на счетоводството, а неговата структура и продуктов обхват (производство в сегмента на ПОО/СП сегмента) бяха счетени за твърде сложни. Следователно предложенията за гаранция по отношение на цената бяха отхвърлени.
12. МИТНИЧЕСКА ДЕКЛАРАЦИЯ
(199)
Статистиките за колелата от алуминий често биват изразявани в брой единици. Не съществува обаче такава допълнителна мерна единица за колелата от алуминий, посочени в Комбинираната номенклатура, определена в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (17). Следователно е необходимо да се уточни, че в декларацията за пускане в свободно обращение за внасяните стоки се вписва не само теглото в килограми или тонове, но и броят на единиците от разглеждания продукт и от някои продукти, попадащи под код по КН ex 8716 90 90.
13. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(200)
С оглед размера на установените дъмпингови маржове и предвид нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено съгласно регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на колела от алуминий за автомобилите от позиции от 8701 до 8705 от КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50 (кодове по ТАРИК 8708701010 и 8708705010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е 22,3 %.
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Окончателно се събират сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита по силата на Регламент (ЕС) № 404/2010 върху вноса на някои колела от алуминий, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8708 70 10 и ex 8708 70 50 (кодове по ТАРИК 8708701010 и 8708705010) и с произход от Китайската народна република.
Член 3
Когато се подава декларация за пускане в свободно обращение във връзка с внос на колела от алуминий за превозни средства от позиция 8716 по КН, независимо дали са с техните принадлежности и дали са снабдени с гуми, понастоящем класирани в кодове по КН ex 8716 90 90, в съответното поле на декларацията се вписва код по ТАРИК 8716909010.
Държавите-членки ежемесечно уведомяват Комисията за броя на внесените под този код единици и за техния произход.
Член 4
Когато във връзка с упоменатия в членове 1 и 3 продукт се подава декларация за пускане в свободно обращение, в съответното поле на посочената декларация се вписва броят единици от внесените продукти.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 25 октомври 2010 година.
RÈGLEMENT D’EXÉCUTION (UE) No 964/2010 DU CONSEIL
du 25 octobre 2010
instituant un droit antidumping définitif et portant perception définitive du droit provisoire institué sur les importations de certaines roues en aluminium originaires de la République populaire de Chine
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 1225/2009 du Conseil du 30 novembre 2009 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9 et son article 14, paragraphe 3,
vu la proposition présentée par la Commission européenne après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. MESURES PROVISOIRES
(1)
La Commission a, par le règlement (UE) no 404/2010 (2) (ci-après dénommé «règlement provisoire»), institué un droit antidumping provisoire sur les importations de certaines roues en aluminium originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC»).
(2)
La procédure a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 30 juin 2009 par l’association des fabricants européens de roues (EUWA) (ci-après dénommé «plaignant»), au nom de producteurs représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 50 %, de la production totale de certaines roues en aluminium de l’Union. La plainte contenait des éléments de preuve de l’existence du dumping dont fait l’objet ledit produit et du préjudice important en résultant. Ces éléments de preuve ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une procédure.
2. SUITE DE LA PROCÉDURE
(3)
Après avoir été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il a été décidé d’instituer des mesures provisoires (ci-après dénommées «conclusions provisoires»), plusieurs parties intéressées ont présenté des observations écrites afin de faire connaître leur point de vue à ce propos. Celles qui l’ont demandé ont eu la possibilité d’être entendues.
(4)
La Commission a continué à rechercher les informations jugées nécessaires aux fins de ses conclusions définitives.
(5)
Il est rappelé qu’ainsi qu’il est indiqué au considérant 18 du règlement provisoire, l’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er juillet 2008 et le 30 juin 2009 (ci-après dénommée «période d’enquête» ou «PE»). L’examen des tendances utiles à l’appréciation du préjudice a porté sur la période allant du 1er janvier 2006 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
(6)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l’institution d’un droit antidumping définitif sur les importations de certaines roues en aluminium originaires de la RPC et la perception définitive des montants déposés au titre du droit provisoire. Un délai leur a également été accordé afin qu’elles puissent formuler leurs observations à la suite de cette notification.
(7)
Les observations orales et écrites présentées par les parties intéressées ont été examinées et prises en considération lorsqu’il y avait lieu.
2.1. Portée de l’enquête. Inclusion des importations en provenance de Turquie
(8)
Une partie, représentant les intérêts des producteurs-exportateurs, a fait valoir que la présente enquête devait porter sur les importations du produit concerné en provenance de Turquie.
(9)
En ce qui concerne la non-prise en compte des importations en provenance de Turquie, il convient de noter qu’au moment de l’ouverture de l’enquête, il n’existait pas suffisamment d’éléments de preuve de l’existence d’un dumping, d’un préjudice et d’un lien de causalité justifiant l’ouverture d’une procédure antidumping concernant ces importations.
(10)
Au contraire, les plaignants ont fourni des informations dont il ressort que les importations du produit concerné en provenance de Turquie n’étaient pas réalisées en dumping (voir la page 13, point 5 et l’annexe 5.1.a de la version non confidentielle de la plainte).
3. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
(11)
À la suite de l’institution des mesures provisoires, certaines parties ont réitéré leurs arguments concernant les différences entre les roues produites par les fabricants de l’équipement d’origine (Original Equipment Manufacturer ou OEM) et les roues destinées au marché de l’après-vente (Aftermarket ou AM), alléguant que les produits devaient être traités comme des produits distincts selon qu’ils relevaient de l’un ou l’autre segment. Elles ont affirmé que les roues du segment OEM devaient être exclues de la présente enquête, car, en fonction du segment dont elles relèvent, les roues ne sont pas produites selon les mêmes procédés, présentent des caractéristiques techniques et physiques différentes, s’insèrent dans des circuits de distribution distincts et sont même destinées à des usages différents.
(12)
Il est rappelé qu’ainsi qu’il est précisé au considérant 21 du règlement provisoire, les roues des segments AM et OEM peuvent être produites, quel que soit le procédé de fabrication, en tous diamètres et poids et avec tous types de finition. Elles présentent les mêmes caractéristiques physiques et techniques et sont interchangeables.
(13)
Certaines parties ont affirmé que les roues OEM et AM étaient destinées à des consommateurs finals différents, à savoir le constructeur automobile pour les roues OEM et le propriétaire de la voiture pour les roues AM. Il y a là une erreur de compréhension. Les roues OEM sont certes achetées par les constructeurs automobiles, mais, qu’elles relèvent du segment OEM ou AM, toutes les roues sont destinées au même usage: elles sont montées sur des voitures ou des véhicules similaires. En conséquence, elles ont le même utilisateur final: le conducteur.
(14)
L’argument le plus souvent avancé est que les roues OEM et AM répondent à des exigences différentes. Selon cet argument, il ne faut pas instituer de mesures à l’encontre des roues OEM parce qu’elles ne sont pas interchangeables avec les roues AM (elles sont achetées pour répondre aux besoins de marchés de produits distincts et sont différentes en termes de conception, d’exigences de qualité, d’investissements, de procédé de fabrication, de prix et de pénétration des importations).
(15)
Il a aussi été allégué que les roues OEM étaient produites selon les spécifications des constructeurs automobiles, tandis que les roues AM étaient conçues et produites selon les spécifications fixées par les fabricants de roues sans tenir compte des exigences propres à un modèle de voiture en particulier. Même si les roues AM ne sont, en principe, pas produites selon les spécifications fournies par les constructeurs automobiles, elles sont montées sur différents modèles de voitures. En fait, elles seront, en fin de compte, montées sur exactement les mêmes modèles que ceux auxquels les roues OEM étaient initialement destinées. Le fait que les spécifications émanent de sources différentes ne saurait être considéré comme une preuve qu’il existe des différences au niveau des caractéristiques physiques et techniques entre les produits.
(16)
Les producteurs et constructeurs automobiles de l’Union ont fourni des renseignements complémentaires qui confirment que les roues des segments AM et OEM sont produites en tous diamètres et poids selon les mêmes procédés (roues moulées, fluotournées, forgées ou encore roues en deux et trois parties). En outre, toutes peuvent être soumises aux mêmes types de traitement de finition et de traitement thermique.
(17)
Certaines parties ont avancé que les différences techniques entre les roues OEM et les roues AM tiennent au fait que les premières sont produites à partir d’aluminium primaire, tandis que les secondes le sont souvent à partir d’aluminium extrait de ferraille. La Commission a analysé ces observations avec attention. Dans ce cas également, des renseignements complémentaires ont été communiqués par des constructeurs automobiles et des producteurs de l’Union européenne. Les producteurs de l’Union européenne qui fabriquent des roues pour les deux segments ont notamment attesté que les deux types de roues étaient produits tant à partir d’aluminium primaire qu’à partir d’aluminium extrait de ferraille (quoique dans une mesure limitée). Les renseignements complémentaires recueillis dans le cadre de l’enquête ont confirmé que le principal critère appliqué pour distinguer le type et la qualité de l’aluminium utilisé était sa teneur en silicium (7 ou 11 %), les roues OEM et AM étant produites à partir de l’un ou l’autre de ces deux alliages.
(18)
En elles-mêmes, les différences dans les prescriptions d’essais ne permettent pas de conclure que les roues OEM et AM sont des produits distincts. Il y a lieu d’observer qu’il n’existe pas de réglementation fixant des exigences générales homogènes pour les roues en aluminium. Les normes varient selon les producteurs et les pays. En fin de compte, il est impossible d’établir une distinction cohérente entre les roues AM et OEM sur la base des normes ou des prescriptions. D’après les informations figurant dans le dossier, les roues OEM et AM sont toutes soumises à divers tests [passage aux rayons X, tests chimiques, tests d’étanchéité, tests de résistance aux contraintes, tests de résistance à la corrosion, tests d’équilibrage des roues, tests de résilience, tests de résistance radiale, tests de torsion, essais au brouillard salin et essais au brouillard salin cupro-acétique (Copper-Accelerated Acetic Salt Spray test - CASS)]. Il apparaît en outre que les différences constatées au niveau des essais et des normes tendent à établir une distinction entre différents États membres plutôt qu’entre roues OEM et AM.
(19)
Toujours d’après les informations figurant dans le dossier, les exigences de qualité imposées par l’industrie automobile entraînent une forte standardisation des produits, lesquels sont facilement interchangeables quel qu’en soit le fabricant et d’où qu’ils proviennent. Dans le segment AM, les exigences de qualité peuvent aussi être fixées par les clients, les roues en question devant par ailleurs satisfaire aux prescriptions nationales et internationales. Il se peut, par conséquent, que, quel que soit le segment dont elles relèvent, certaines roues soient soumises à des exigences ou des spécifications plus contraignantes, si bien qu’il ne serait pas impossible que des roues AM répondent à des normes plus strictes que les roues OEM.
(20)
Le fait que les roues AM ne sont habituellement pas montées sur des voitures neuves et que les constructeurs automobiles utilisent des roues produites sous leur marque par des fabricants sélectionnés est une décision en matière d’approvisionnement qui n’a pas la moindre incidence sur l’interchangeabilité des roues AM et OEM. D’un point de vue physique, une roue AM, c’est-à-dire une roue portant la marque commerciale d’un fabricant de roues, pourrait être montée sur une voiture neuve.
(21)
Ces conclusions sont confirmées par le fait que les constructeurs automobiles achètent et vendent également des roues sur le marché de l’après-vente. Certaines sont vendues sous la marque du constructeur automobile (fournisseur de l’équipement d’origine), d’autres sous la marque du fabricant de roues.
(22)
De nombreux commentaires portaient sur les exigences imposées par les constructeurs automobiles aux fournisseurs de roues (preuve d’un système de gestion de la qualité certifié ISO pleinement opérationnel, évaluation de la qualité fondée sur l’expérience tirée de projets et de livraisons antérieurs, contrôles de la qualité sur le terrain ou encore évaluation des risques du projet/produit). Toutefois, les roues en aluminium présentent toutes les mêmes caractéristiques physiques, techniques et chimiques et sont toutes destinées aux mêmes usages indépendamment des exigences imposées, lesquelles ne sont pas pertinentes au regard de ces caractéristiques.
(23)
Il convient par ailleurs de rappeler que de nombreux fabricants de roues produisent pour les deux segments et que des roues OEM et AM sortent des mêmes chaînes de production. Les producteurs présents sur un segment peuvent entrer sur l’autre segment.
(24)
Enfin, certaines parties ont affirmé que les roues OEM et AM devaient être considérées comme deux produits différents, parce qu’elles ne relèvent pas des mêmes sous-positions tarifaires.
(25)
La présente procédure antidumping concerne les roues en aluminium relevant actuellement des codes NC ex 8708 70 10 et ex 8708 70 50. Le code NC 8708 70 10 couvre les roues, leurs parties et accessoires destinés à l’industrie du montage, ce qui signifie que l’application du droit moindre qui y est associé est subordonnée au contrôle dit de la destination particulière. Il y a deux codes NC pour tenir compte d’une différence dans les taux de droit et permettre l’application d’un droit moindre aux roues destinées à l’industrie du montage. Cette réalité n’a toutefois aucune incidence sur la définition du produit concerné.
(26)
En réponse aux observations des parties, il convient avant toute chose de préciser que la définition du produit concerné par une procédure antidumping n’a rien à voir avec le classement du produit dans différentes positions tarifaires. Un produit couvert par une procédure antidumping peut donc relever de plusieurs codes NC, ce qui est d’ailleurs assez courant.
(27)
Deuxièmement, les roues relevant de ces deux codes NC sont identiques, la seule différence étant le circuit qu’elles empruntent une fois importées.
(28)
Troisièmement, il est à noter que les volumes importés sous le code NC lié à l’industrie du montage sont moins élevés que les volumes d’importations OEM déclarés par les constructeurs automobiles ayant coopéré, ce qui semble indiquer que des roues OEM ont été dédouanées sous les deux codes NC. Dans la mesure où les constructeurs automobiles semblent importer sous les deux codes NC, il serait extrêmement difficile de différencier correctement les produits sur la base de la destination particulière.
(29)
En conséquence, les arguments avancés par les parties intéressées sont rejetés et les conclusions du règlement provisoires, confirmées. Il est considéré que les roues OEM et AM constituent un seul et même produit concerné.
3.1. Roues de motocycles et de remorques
(30)
Les produits concernés par la présente enquête sont les «roues en aluminium pour les véhicules à moteur figurant aux positions 8701 à 8705 de la NC, avec ou sans accessoires et équipées ou non de pneus, relevant actuellement des codes NC ex 8708 70 10 et ex 8708 70 50 (codes TARIC 8708701010 et 8708705010)». Cette définition correspond à celle qui figure dans l’avis d’ouverture publié le 13 août 2009 et dans la plainte à l’origine de la procédure.
(31)
Les parties se sont demandé si l’enquête porterait aussi sur les roues de motocycles et de remorques. La définition ci-dessus exclut implicitement les roues en aluminium destinées aux motocycles de la position 8711 et aux remorques de la position 8716 qui, en principe, sont respectivement classées dans les positions 8711 et 8716.
(32)
S’agissant des roues pour remorques, il a été affirmé, au cours de l’enquête, qu’un code, autre que les codes NC indiqués dans l’avis d’ouverture de la procédure et couvrant entre autres les roues de remorques (code NC 8716 90 90), pouvait être utilisé pour contourner les mesures applicables au produit concerné à l’importation dans l’Union (bien qu’il apparaisse que ce ne soit pas le cas actuellement).
(33)
Il a été proposé d’étendre la présente enquête aux roues en aluminium du code NC 8716 90 90.
(34)
Les services de la Commission ont informé toutes les parties concernées de l’extension possible de la procédure à un code NC supplémentaire à l’aide d’une note versée au dossier destiné à être consulté par les parties intéressées.
(35)
Cependant, ainsi qu’il est précisé plus haut, les roues en aluminium effectivement destinées aux remorques et relevant par conséquent du code NC 8716 90 90 n’étaient pas couvertes par l’avis d’ouverture. Il n’est donc pas à exclure que certains opérateurs qui produisent et/ou vendent ce type de roues ne se soient pas manifestés pendant l’enquête parce qu’ils pensaient que ces importations ne seraient pas couvertes et qu’ils n’aient donc pas eu connaissance de la note susmentionnée. Dans ces circonstances, il est inopportun d’inclure ces roues dans la procédure. Par ailleurs, puisque le risque de contournement des mesures par le recours au code NC en question semble particulièrement élevé, il convient d’introduire un code TARIC qui permettra de suivre de manière précise l’évolution des volumes importés sous ce code. Conformément à l’article 14, paragraphe 3, du règlement de base, le dispositif du présent règlement comporte une disposition en ce sens.
4. STATUT DE SOCIÉTÉ OPÉRANT DANS LES CONDITIONS D’UNE ÉCONOMIE DE MARCHÉ, TRAITEMENT INDIVIDUEL ET PAYS ANALOGUE
4.1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(36)
Tous les producteurs-exportateurs de l’échantillon ont contesté les conclusions provisoires énoncées aux considérants 26 à 53 du règlement provisoire.
(37)
Il convient tout d’abord de souligner qu’en RPC, l’aluminium primaire représente plus de 50 % du coût de production d’une roue en aluminium. Trois des quatre sociétés de l’échantillon ont fait valoir que la décision de refuser le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché devait être prise individuellement pour chaque société, alors qu’en l’espèce, en affirmant que l’État intervenait dans les décisions relatives à l’acquisition de la principale matière première (l’aluminium), ainsi qu’il est indiqué aux considérants 30 à 37 du règlement provisoire, la Commission a refusé ce statut sur une base générale, à l’échelle du pays. Cet argument ne peut pas être accepté; en effet, la Commission a analysé individuellement la situation de chaque producteur de l’échantillon. Il est vrai qu’elle a abouti à la même conclusion pour chacun d’entre eux, mais cela tient au fait que l’État intervient dans leur processus décisionnel, ainsi qu’il est expliqué aux considérants 30 à 37 du règlement provisoire. Elle ne serait pas parvenue à la même conclusion pour une société opérant en RPC qui aurait fourni la preuve qu’elle achetait l’essentiel de l’alliage d’aluminium qu’elle consomme aux prix du London Metal Exchange (LME) selon les mêmes modalités que n’importe quelle société du secteur établie ailleurs dans le monde. En pareil cas, il aurait été possible, sous réserve du respect des autres critères, d’accorder le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché quand bien même la société était établie en RPC.
(38)
Compte tenu de ce qui précède, les conclusions énoncées auxdits considérants et au considérant 48 du règlement provisoire sont confirmées.
(39)
S’agissant de l’intervention de l’État dans d’autres décisions commerciales, aucun des trois groupes visés au considérant 38 du règlement provisoire n’a fourni d’éléments de preuve supplémentaires qui permettraient de tirer des conclusions différentes. Pour être plus précis, il a été avancé qu’en vertu de l’arrêt rendu par le Tribunal dans l’affaire Zheijiang Xinan/Conseil (3), «la notion d’“intervention significative de l’État” ne peut être assimilée à toute influence sur les activités d’une entreprise ou à toute implication dans son processus décisionnel, mais doit être comprise comme une action des pouvoirs publics qui est de nature à rendre ses décisions incompatibles avec les conditions d’une économie de marché». Se référant à cet arrêt, certains exportateurs affirment que les institutions européennes doivent l’appliquer et analyser de manière détaillée si les mesures prises par les pouvoirs publics dans le cadre de la gestion de la société sont incompatibles avec les conditions d’une économie de marché. Il convient de préciser à ce propos que cet arrêt fait actuellement l’objet d’un pourvoi et ne prendra donc effet qu’à la date de la décision en recours. En conséquence, les institutions sont en mesure de soutenir que l’intervention de l’État constatée en l’espèce est suffisante pour conclure au non-respect du critère 1. Compte tenu de ce qui précède, les conclusions énoncées au considérant 38 du règlement provisoire sont confirmées.
(40)
Aucun des deux groupes qui, selon les conclusions établies au stade provisoire, ne satisfaisaient pas aux exigences du critère 2 n’a contesté ces conclusions provisoires. Il est donc confirmé qu’ainsi qu’il est indiqué aux considérants 39 et 49 du règlement provisoire, les comptes de deux des groupes de l’échantillon n’ont pas été établis et vérifiés conformément aux normes comptables internationales.
(41)
Le groupe Baoding Lizhong a avancé que l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base exigeait explicitement que les distorsions soient dues à l’ancien système d’économie planifiée. Il a fait valoir que, dans la mesure où, ainsi qu’il l’affirme, il a toujours été détenu par des actionnaires privés, les distorsions ne sauraient résulter de l’«ancien» système d’économie planifiée puisqu’il n’a jamais été la propriété de l’État. Cet argument ne peut pas être accepté. Comme il a été constaté en l’espèce, les coûts de production et la situation financière des entreprises peuvent subir d’importantes distorsions induites par l’ancien système d’économie planifiée, qu’elles aient appartenu à l’État ou non.
(42)
En outre, le groupe Baoding Lizhong, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd et CITIC Dicastal ont réitéré les arguments qu’ils avaient déjà formulés avant l’adoption du règlement provisoire et ont insisté sur le fait que les avantages accordés aux sociétés sont peu importants. Toutefois, ainsi qu’il est expliqué au considérant 50 du règlement provisoire, l’enquête a révélé que la situation financière des différents groupes subissait bel et bien des distorsions importantes.
(43)
Qui plus est, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd a allégué que les exonérations fiscales accordées aux sociétés étrangères ne constituent pas une subvention spécifique et que, conformément à la jurisprudence de l’OMC en matière de mesures compensatoires, la charge de la preuve du caractère spécifique incombe aux autorités chargées de l’enquête (4). Dans ses observations, YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd fait aussi référence à l’article 4, paragraphe 5, du règlement de base antisubventions (5), selon lequel «toute détermination de spécificité […] est clairement étayée par des éléments de preuve positifs». Elle mentionne également l’article 4, paragraphe 2, point b), dudit règlement (absence de spécificité lorsque le droit de bénéficier de la subvention est subordonné à des critères ou des conditions objectifs), de même que l’article 10 de l’accord sur les subventions et les mesures compensatoires qui définit un droit compensateur comme «étant un droit imposé afin de compenser toute subvention accordée, directement ou indirectement, à la fabrication, à la production ou à l’exportation d’un produit». Enfin, elle suggère que, «s’ils souhaitent compenser les subventions accordées par les pouvoirs publics chinois, les services de la Commission devraient engager une enquête antisubventions».
(44)
Force est de préciser que cette interprétation de la législation antidumping est erronée puisque les critères énoncés dans le règlement de base antisubventions ne peuvent s’appliquer dans le cadre de l’analyse du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. Le règlement de base antidumping prévoit un examen visant à s’assurer que les coûts de production et la situation financière des entreprises ne font l’objet d’aucune distorsion importante induite par l’ancien système d’économie planifiée et, comme indiqué plus haut, les actions qui impliquent que l’État participe au modelage de l’environnement commercial en appliquant des mesures typiques d’une économie planifiée doivent être considérées comme une intervention de l’État héritée de l’ancien système d’économie planifiée.
(45)
Compte tenu de ce qui précède, les conclusions énoncées aux considérants 40 à 44 et 50 à 52 du règlement provisoire sont confirmées.
(46)
Les exportateurs ont réitéré les allégations déjà traitées aux considérants 46 et 47 du règlement provisoire selon lesquelles, conformément à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base, le respect, par les producteurs, des critères d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché devrait être apprécié dans un délai de trois mois à compter de l’ouverture de l’enquête, délai qui a été dépassé en l’espèce. Pour étayer cet argument, les exportateurs ont cité l’arrêt rendu par le Tribunal dans l’affaire T-299/05 (6). Ils ont notamment fait valoir qu’au moment de la communication des conclusions relatives au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, la Commission avait reçu toutes les réponses aux questionnaires antidumping adressés aux exportateurs, ainsi qu’aux questionnaires envoyés aux entreprises établies dans le pays analogue et qu’étant, par conséquent, en possession des données figurant dans ces réponses, ses services disposaient de tous les éléments nécessaires pour calculer la marge de dumping selon la méthode ordinaire et selon la méthode du pays analogue. Les exportateurs en déduisent que la Commission était en mesure de connaître les effets que sa décision sur le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché aurait sur le calcul de la marge de dumping. De ce fait, ils n’excluent pas que cette décision ait été prise en fonction de ses effets sur le dumping.
(47)
Cet argument ne peut pas être accepté. Tout d’abord, contrairement à ce qui a été affirmé, au moment de la communication des conclusions relatives au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, la Commission ne disposait pas de toutes les informations nécessaires pour calculer le dumping. En effet, dans le cas d’espèce, les renseignements communiqués dans les réponses aux questionnaires antidumping et dans les questionnaires adressés aux entreprises établies dans le pays analogue étaient, soit incomplets, soit inexacts, si bien que la Commission n’était pas en mesure de calculer les marges de dumping à ce stade. De fait, elle a dû procéder à des visites sur place pour recueillir les éléments et données nécessaires à un calcul précis des marges de dumping. Ces visites n’ont débuté que plus de deux semaines après la communication des conclusions relatives au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. En conséquence, ne disposant pas des données recueillies lors des visites de vérification, la Commission se trouvait dans l’impossibilité matérielle de calculer le dumping avant la communication de ses conclusions sur le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché et d’arrêter sa décision en fonction de ses effets sur le dumping.
(48)
De plus, les exportateurs n’ont fourni aucun élément démontrant que la décision relative au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché aurait été différente si elle avait été adoptée dans les trois mois.
4.2. Conclusion
(49)
La conclusion, énoncée au considérant 53 du règlement provisoire, selon laquelle le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché devait être refusé à toutes les sociétés qui l’avaient demandé, est confirmée.
4.3. Traitement individuel
(50)
Les deux groupes de l’échantillon auxquels le traitement individuel a été refusé au stade provisoire car il a été constaté que l’intervention de l’État était de nature à permettre le contournement des mesures si les exportateurs bénéficiaient de taux de droit individuels ont contesté les conclusions provisoires énoncées au considérant 55 du règlement provisoire. Baoding Lizhong affirme qu’il n’y a pas d’intervention de l’État et argue qu’en vertu du libellé de l’article 9, paragraphe 5, points c) et e), toute intervention des pouvoirs publics ne suffit pas pour refuser le traitement individuel, l’article 9, paragraphe 5, tel qu’explicitement libellé, autorisant l’octroi du traitement individuel en cas d’intervention des pouvoirs publics pour autant que la société reste suffisamment indépendante de l’État et que l’intervention de ce dernier ne soit pas de nature à permettre un contournement, ce qui ne serait le cas que si des fonctionnaires d’État occupaient une majorité des postes clés et pouvaient intervenir dans les décisions commerciales prises au quotidien.
(51)
Le deuxième groupe a fait valoir que la majorité de ses actions étaient détenues par des personnes privées et que le risque de contournement était inexistant puisqu’il fournit exclusivement des constructeurs automobiles sur le marché OEM et que, pour chaque modèle de roue, le contrat passé avec le constructeur mentionne explicitement le site de production, lequel fait l’objet d’un audit avant et pendant l’exécution du contrat.
(52)
S’agissant des allégations de Baoding Lizhong, le risque de contournement a été réexaminé et, en effet, l’intervention de l’État n’est pas de nature à permettre un contournement. En conséquence, cette société s’est vu accorder le traitement individuel.
(53)
En ce qui concerne CITIC Dicastal, il s’agit d’une entreprise d’État directement contrôlée par les pouvoirs publics (la majorité de ses actions sont détenues par l’État). L’intervention de l’État est de nature à permettre le contournement des mesures si elle obtient un taux de droit individuel. En d’autres termes, la production d’autres sociétés contrôlées par l’État pourrait être réorientée vers CITIC Dicastal. Quant à l’autre argument avancé par la société, le fait qu’elle fournisse exclusivement des constructeurs automobiles sur le marché OEM ne l’empêchera pas de fournir d’autres clients à l’avenir. Il peut donc être conclu que le traitement individuel devrait lui être refusé.
4.4. Pays analogue
(54)
Un certain nombre de parties intéressées ont contesté le choix de la Turquie comme pays analogue. Leurs arguments ne peuvent être acceptés, tout d’abord, parce qu’ils sont parvenus à la Commission bien au-delà du délai légal prévu pour la présentation des observations sur le choix du pays analogue (ce délai a expiré le 24 août 2009) et, ensuite, parce qu’ils ne peuvent pas être pris en compte sur le fond.
(55)
Ces arguments peuvent être résumés comme suit:
1.
une des sociétés ayant coopéré en Turquie (Hayes Lemmerz) est liée à un producteur de l’Union européenne et les deux sociétés ayant coopéré sont membres de l’EUWA (l’association représentative des producteurs européens qui a déposé la plainte). Cet argument ne peut être accepté. En effet, le fait qu’une des sociétés du pays analogue soit liée à une société de l’Union européenne et que les deux sociétés soient membres de la même association que les producteurs à l’origine de la plainte ne peut être considéré comme un critère pertinent pour exclure la Turquie en tant que pays analogue, puisque les critères à prendre en compte lors de l’analyse du caractère approprié du pays analogue doivent être fondés exclusivement sur des faits tels que le degré de concurrence sur le marché intérieur du pays analogue et l’absence de différences significatives dans le processus de production des producteurs du pays analogue et de l’exportateur n’opérant pas dans les conditions d’une économie de marché;
2.
il a également été avancé que le processus de production n’est pas comparable en Chine et en Turquie, car les entreprises chinoises ont accès à une matière première moins chère. Cet argument ne peut être pris en compte. D’une part, l’accès à un aluminium moins cher est dû à une distorsion des prix résultant de l’intervention de l’État. Ainsi qu’il est expliqué plus haut, la RPC jouit d’une situation unique au monde en ce qui concerne l’accès aux matières premières les moins chères, aucun autre pays ne se trouvant dans une situation comparable. D’autre part, l’enquête a montré que le processus de production était pratiquement identique en Chine et en Turquie;
3.
enfin, il a été allégué que la concurrence est insuffisante sur le marché intérieur, car la production nationale est essentiellement destinée à l’exportation et qu’il existe des obstacles à l’entrée des importations originaires de pays non membres de l’Union européenne. Ces allégations ne peuvent être prises en considération. En effet, le marché de l’Union européenne est plus de six fois plus vaste que le marché turc et il n’y a pas d’obstacle à l’entrée. Il est donc raisonnable, pour la Turquie, d’exporter une part importante de sa production vers l’Union européenne. De plus, la concurrence est suffisante sur le marché intérieur turc, car celui-ci compte au moins cinq producteurs nationaux et qu’il n’y existe aucun obstacle aux importations originaires de l’Union européenne.
(56)
Compte tenu de ce qui précède, la conclusion provisoire énoncée au considérant 63 du règlement provisoire, selon laquelle la Turquie constitue un pays analogue approprié choisi d’une manière raisonnable, est confirmée.
4.5. Dumping
4.5.1. Calculs
(57)
Deux producteurs-exportateurs ont contesté les conclusions provisoires énoncées aux considérants 57 à 77 du règlement provisoire. Ils ont avancé qu’en vertu de l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base antidumping, les calculs du dumping doivent se fonder sur «toutes les exportations vers la Communauté», considérant, en d’autres termes, que la totalité des transactions devaient être prises en compte dans le calcul des marges de dumping. Ils ont aussi affirmé que, pour l’une des sociétés soumises à l’enquête, en particulier, il n’avait pas été tenu compte des transactions effectuées aux prix les plus élevés pour calculer les marges de dumping.
(58)
En ce qui concerne l’argument concernant le nombre de transactions à prendre en compte, il y a lieu de préciser que l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base antidumping dispose que les calculs du dumping doivent être fondés sur «toutes les exportations vers la Communauté», mais «sous réserve des dispositions pertinentes régissant la comparaison équitable», ce qui signifie que, s’il est impossible d’établir une correspondance raisonnable pour la totalité des produits, il ne sera pas possible de tenir compte de la totalité des transactions à l’exportation. Cette façon de faire est jugée raisonnable pour autant que les calculs soient fondés sur un pourcentage suffisamment élevé du total des transactions. En l’espèce, quelque 85 % des transactions ont été prises en compte.
(59)
S’agissant de l’allégation selon laquelle il n’avait pas été tenu compte des transactions réalisées aux prix les plus élevés, il a été procédé à un nouveau calcul du dumping pour y remédier. Des types de produits supplémentaires ont été ajoutés à ceux qui avaient été utilisés pour le calcul au stade provisoire, ce qui a permis d’inclure autant de transactions que possible dans les calculs et d’assurer ainsi que le prix unitaire moyen pondéré de toutes les transactions à l’exportation d’un exportateur donné est aussi proche que possible du prix unitaire moyen pondéré des transactions à l’exportation (de cet exportateur) utilisées pour calculer la marge de dumping. De cette façon, la valeur de toutes les transactions à l’exportation, y compris celles effectuées aux prix les plus élevés, a été prise en compte. Les valeurs normales de ces types de produits supplémentaires ont été calculées selon la méthode exposée au considérant 70 du règlement provisoire. Ce nouveau calcul a entraîné une diminution des marges de dumping, notamment pour YHI.
(60)
La méthode utilisée pour déterminer la valeur normale, le prix à l’exportation et la comparaison est la même que celle décrite aux considérants 64 à 75 du règlement provisoire. Les seuls changements résident dans l’augmentation du nombre de transactions prises en compte et dans la prise en considération du fait que le prix moyen des transactions à l’exportation utilisées pour calculer le dumping d’une société donnée ne doit pas être trop différent du prix moyen de l’ensemble des exportations qu’elle a réalisées.
(61)
Il a été avancé que l’analyse de la Commission ne tient pas compte de l’évolution des taux de change, notamment de l’appréciation du dollar américain par rapport à l’euro, du cours de l’aluminium primaire et du coût du fret international. Cette allégation est dénuée de fondement puisque, conformément à leurs pratiques, les services de la Commission ont inclus tous les types de coûts vérifiables dans leur analyse du marché du produit concerné pendant la période d’enquête.
(62)
Le producteur chinois YHI a fait valoir que, dans le calcul de sa marge dumping individuelle, le calcul des ajustements était inexact. La Commission a accepté cet argument et a réalisé un nouveau calcul qui a abouti à une marge de dumping de 23,81 %, soit 2,14 % de moins par rapport au calcul précédent.
4.5.2. Marges de dumping définitives
Société
Marge de dumping définitive
YHI Manufacturing (Shanghai) Co. Ltd
23,81 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
60,29 %
Baoding Lizhong
67,66 %
Autres sociétés ayant coopéré
44,23 %
Toutes les autres sociétés
67,66 %
5. PRÉJUDICE
(63)
La Commission a reçu des observations concernant les conclusions provisoires relatives au préjudice. Certaines ne font que reformuler des commentaires auxquels il a déjà été répondu dans le règlement provisoire.
(64)
Les arguments déjà traités dans le règlement provisoire ne sont pas répétés dans le présent règlement.
5.1. Importations en provenance de la RPC
(65)
Les parties ont fait valoir que la méthode utilisée pour calculer les importations n’avait pas été suffisamment expliquée, mais n’ont en rien étayé leurs critiques.
(66)
Il est rappelé qu’au stade provisoire, la méthode utilisée s’appuyait sur les données figurant dans la plainte recoupées avec d’autres sources (données communiquées par les producteurs, les utilisateurs et les exportateurs ayant coopéré). Ces données ont été réanalysées en tenant compte des observations formulées par les parties et les conclusions provisoires sont confirmées.
(67)
Il est rappelé que trois notes fournissant des informations détaillées sur les méthodes de calcul de la production, des importations et des ventes ont été versées au dossier mis à la disposition des parties intéressées pour consultation le jour de la publication du règlement provisoire.
(68)
Les codes NC visés par la présente enquête couvrant également d’autres produits que le produit concerné, la plupart des commentaires portaient sur la méthode utilisée par la Commission pour exclure les produits non concernés des volumes communiqués.
(69)
Le code NC 8708 70 50 couvre les roues en aluminium et les parties et accessoires de roues, en aluminium. Les données correspondantes, exprimées en tonnes, ont été extraites de Comext sans autre ajustement à ce stade, partant du principe qu’ainsi qu’il était suggéré dans la plainte, les parties et accessoires revêtent une importance mineure.
(70)
Le code NC 8708 70 10 couvre entre autres les roues en aluminium et les parties et accessoires de roues, en aluminium. Les données correspondantes, exprimées en tonnes, extraites de Comext ont été dûment ajustées selon la méthode décrite dans la plainte.
(71)
Une grande part des commentaires formulés par les parties critiquaient cette façon de faire sans pour autant proposer de solution mieux adaptée ou plus fiable. Les critiques portaient surtout sur le fait que, puisqu’elles ignoraient la méthode que la Commission entendait appliquer, les parties n’étaient pas en mesure de formuler leurs observations. Il est rappelé que la version non confidentielle de la plainte, qui exposait dans le détail la méthode d’exclusion, était disponible dans le dossier non confidentiel dès le début de la procédure. La Commission a recoupé les données figurant dans la plainte et n’a relevé aucun élément susceptible de remettre en question le caractère raisonnable de la méthode retenue. Par ailleurs, les parties n’ayant proposé aucune autre méthode d’exclusion, il a été considéré qu’elles n’avaient pas étayé leurs observations.
(72)
Une deuxième série d’observations concernait la méthode de conversion en unités des volumes initialement exprimés en tonnes pour les deux codes NC. Ici encore, la Commission a suivi la méthode proposée dans la plainte et a ensuite recoupé ses données avec les réponses au questionnaire fournies par les exportateurs chinois. Selon cette méthode, le poids unitaire moyen des roues importées de Chine avoisinerait les 9 kg. Le poids unitaire des produits importés d’autres pays tiers a été estimé à quelque 10 kg d’après les données figurant dans la plainte, lesquelles ont été recoupées avec les informations disponibles reçues de différentes parties dans le cadre de la présente enquête.
(73)
Dans les observations qu’elles ont formulées à la suite du règlement provisoire, les parties ont fait valoir qu’il fallait utiliser un poids moyen de 10 kg plutôt que 9, car il s’agirait là du poids moyen des roues OEM importées. Ainsi qu’il a été précisé dans le règlement provisoire, le poids moyen de 9 kg a été déterminé sur la base des données communiquées par les producteurs-exportateurs de l’échantillon. Il est donc conclu qu’il s’agit là de la méthode de conversion la plus raisonnable pour exprimer le poids moyen des roues importées de Chine. Quoi qu’il en soit, une conversion fondée sur un poids de 10 kg pour les roues OEM a révélé que les conclusions finales ne s’en trouvaient pas modifiées.
(74)
Les conclusions énoncées aux considérants 86 à 88 du règlement provisoire sont confirmées.
5.1.1. Volume et prix des importations en provenance de la RPC
(75)
Les conclusions tirées entre autres des données d’Eurostat énoncées aux considérants 86 et 89 du règlement provisoire ont été confirmées par les réponses des producteurs-exportateurs au questionnaire. Ces données émanant de différentes sources, les tendances peuvent certes différer légèrement d’un segment ou d’une entreprise à l’autre. Quoi qu’il en soit, elles ont confirmé le faible niveau des prix qui, associé à une forte sous-cotation des prix et à une brusque augmentation des volumes importés de la RPC, souligne à quel point la conclusion générale tirée en l’espèce est exacte.
(76)
Les données et tendances ont également été vérifiées pour les segments OEM et AM pris séparément. Au considérant 89, le règlement provisoire affirme par erreur que les prix pour les exercices 2006 à 2008 ont dû être fondés sur les données d’Eurostat parce que les données correspondantes ne figuraient pas dans les questionnaires remplis par les exportateurs. Cette affirmation aurait dû mentionner une distinction entre transactions OEM et AM. Cette distinction entre les types de ventes ne peut s’effectuer que sur la base des listes transaction par transaction fournies par les exportateurs.
(77)
S’agissant des prix unitaires pour le segment AM, les chiffres font apparaître une certaine stabilité suivie d’une légère hausse en fin de période. Les prix unitaires ont varié de 25 à 34 EUR en 2006, de 24 à 32 EUR en 2007, de 25 à 29 EUR en 2008 et de 26 à 36 EUR pendant la période d’enquête. Pour des raisons de confidentialité, ces fourchettes ont été modifiées de 15 % maximum à la baisse ou à la hausse.
Fourchette de prix pour les importations AM en provenance de Chine (fondée sur l’échantillon d’exportateurs)
+/- 15 %
+/- 15 %
2006
25
34
2007
24
32
2008
25
29
PE
26
36
(78)
Les prix unitaires des roues OEM importées de la RPC affichent une baisse de plus de 15 % sur la période considérée. Ainsi qu’il est expliqué ci-dessous dans la partie consacrée au calcul du niveau d’élimination du préjudice, il est impossible de divulguer d’autres détails pour des raisons de confidentialité.
(79)
Une partie a fait valoir que les prix des importations d’origine chinoise ont augmenté entre 2008 et la période d’enquête, lorsque la plupart des indicateurs de préjudice accusaient un recul significatif. Effectivement, les prix des produits importés de Chine ont enregistré une augmentation nominale (quoique de 1,6 % seulement) (7), mais il convient de souligner qu’ils ont reculé de 8 % sur l’ensemble de la période considérée.
(80)
Globalement, le faible niveau des prix a été confirmé pour les deux segments et, associé avec une forte sous-cotation et une brusque hausse des importations originaires de la RPC, il confirme les conclusions tirées en l’espèce.
5.2. Analyse distincte du préjudice pour les segments OEM et AM
(81)
L’un des principaux commentaires reçus après l’institution des mesures provisoires était qu’il aurait fallu procéder à une analyse distincte de chaque indicateur de préjudice pour les segments OEM et AM.
(82)
À ce propos, une partie a fait référence au règlement (CE) no 1888/2006 de la Commission (8) ainsi qu’au règlement (CE) no 682/2007 du Conseil (9) concernant les importations de maïs doux originaire de Thaïlande, affirmant qu’une analyse par segment avait été effectuée dans le cadre de cette enquête. Cette partie a également fait valoir qu’en ne suivant pas la méthode appliquée dans le cadre de la procédure «maïs doux», la Commission violait les exigences de l’OMC.
(83)
La procédure relative au maïs doux faisait référence aux dispositions applicables de l’OMC où l’Organe d’appel dispose que «[…] lorsque les autorités chargées de l’enquête entreprennent l’examen d’une partie d’une branche de production nationale, elles devraient, en principe, examiner, de la même manière, toutes les autres parties qui composent cette branche, et examiner aussi la branche de production dans son ensemble» (10). Cette affaire démontre clairement que la démarche adoptée dans la présente procédure est conforme à la pratique de l’institution en la matière et à l’accord antidumping de l’OMC (11). L’analyse par segment est possible, mais doit s’accompagner d’une analyse de l’industrie dans son ensemble.
(84)
Il est rappelé qu’au stade provisoire de la présente procédure, les deux segments ont été appréciés conjointement, mais que certains indicateurs ont néanmoins fait l’objet d’une analyse distincte pour les roues OEM et AM (sous-cotation, consommation, parts de marché). Compte tenu des commentaires formulés par les parties, la Commission a approfondi son analyse et a examiné d’autres facteurs au niveau des segments (voir ci-dessous). Comme indiqué ci-après, cette analyse confirme que les tendances enregistrées pour le produit concerné dans son ensemble correspondent à celles qui ont été constatées pour les segments OEM et AM pris séparément.
5.2.1. Consommation
(85)
Le tableau ci-dessous montre l’évolution de la consommation de roues en aluminium de l’Union pour les segments OEM et AM pris séparément. Des informations plus détaillées sur la répartition des importations entre segments OEM et AM ont été fournies ci-dessus dans la partie consacrée aux importations. Les données relatives à cette répartition se fondent sur diverses sources d’information communiquées par les producteurs de l’Union européenne, les utilisateurs et les producteurs-exportateurs du pays concerné ayant coopéré.
Unités (en milliers)
2006
2007
2008
PE
Consommation totale de l’Union
58 607
62 442
58 313
49 508
Indice 2006 = 100
100
107
99
84
Consommation OEM
43 573
44 009
42 076
34 915
Indice 2006 = 100
100
101
97
80
Consommation AM
15 033
18 432
16 237
14 592
Indice 2006 = 100
100
123
108
97
(86)
La consommation totale de l’Union a baissé de 16 % sur la période considérée, passant de 58,6 à 49,5 millions d’unités. Les deux segments ont affiché la même tendance. La consommation de roues OEM a reculé de 20 %, passant de 43,5 à 34,9 millions d’unités, tandis que celle de roues AM a diminué de 3 %, passant de 15 à 14,5 millions d’unités.
5.2.2. Importations en provenance de la RPC et parts de marché dans les segments OEM et AM
(87)
De nombreux commentaires renvoyaient aux conclusions de la Commission concernant la taille des segments OEM et AM sur le marché des roues en aluminium de l’Union européenne, et plus particulièrement la part de marché des importations. Les parties ont notamment prétendu que la Commission avait commis une erreur dans le calcul de la part de marché détenue par les importations OEM. À la suite de ces observations, la part de marché détenue par les roues OEM et AM importées de la RPC a été examinée plus avant. Il est rappelé que ces parts de marché étaient indiquées dans le règlement provisoire. Elles avaient été déterminées sur la base des informations versées au dossier au stade provisoire, lesquelles émanaient des producteurs de l’Union européenne, des exportateurs ainsi que des constructeurs automobiles. Sur cette base, il a été établi que la part de marché détenue par les importations OEM serait de l’ordre de 3 % (calcul prudent), mais pourrait atteindre 6 %.
(88)
Face aux critiques formulées par les parties intéressées, tous les chiffres ont été revérifiés. Cette vérification a confirmé les constatations provisoires. Toutes les mesures d’enquête et toutes les sources d’information utilisées pour déterminer la part de marché détenue par les importations non seulement du pays concerné, mais aussi d’autres pays tiers dans les deux segments ont été expliquées dans une note détaillée versée au dossier destiné à être consulté par les parties intéressées. Cette note témoigne de la variété des sources consultées pour obtenir les informations nécessaires.
(89)
De plus, en réponse aux observations des parties selon lesquelles la part de marché de 3 % est peu importante, il y a lieu de souligner que même une part de marché de 3 % ne peut être considérée comme peu importante sur un marché aussi sensible aux prix que le marché en cause en l’espèce, surtout au vu de la dépression des prix décrite ci-dessous au considérant 116. En outre, les volumes et part de marché des importations originaires de la RPC ont fortement augmenté.
Volumes des importations en milliers d’unités OEM
2006
2007
2008
PE
RPC
455
476
508
1 183
Indice 2006 = 100
100
105
112
260
Part de marché (%)
1 %
1 %
1 %
3 %
Volumes des importations en milliers d’unités AM
2006
2007
2008
PE
RPC
3 247
4 667
5 301
4 954
Indice 2006 = 100
100
144
163
153
Part de marché (%)
22 %
25 %
33 %
34 %
5.3. Sous-cotation des prix
(90)
Il est rappelé qu’au stade provisoire, la sous-cotation des prix a été calculée pour le produit concerné dans son ensemble, ainsi que pour les deux segments pris séparément. Cette répartition entre les segments a été opérée, à partir des listes transaction par transaction communiquées par les producteurs de l’Union européenne et les exportateurs inclus dans les échantillons, en inventoriant les ventes destinées aux constructeurs automobiles.
(91)
Les niveaux de sous-cotation indiqués aux considérants 95 et 98 du règlement provisoire ont été recalculés pour tenir compte des changements les plus notables intervenus dans les calculs du dumping (voir ci-dessus). Ils ont également été affinés en fonction du code tarifaire appliqué. Ainsi, un taux de droit de douane uniforme de 4,5 % avait été appliqué au stade provisoire. Cette approche a été maintenue au stade définitif pour calculer la sous-cotation générale (pour les deux segments), parce que toutes les importations OEM n’avaient pas été déclarées sous le code NC associé au taux de droit moindre de 3 %.
(92)
Certaines parties ont de nouveau déclaré que le niveau de sous-cotation ne devait être calculé que sur la composante «valeur ajoutée» du prix (à l’exclusion du coût de l’aluminium). Ainsi qu’il est indiqué au considérant 96 du règlement provisoire, cette méthode aboutirait à un taux de sous-cotation plus élevé. Le niveau de sous-cotation établi pour le prix total (en pourcents) étant déjà significatif, cette méthode n’a pas été explorée plus avant.
(93)
La sous-cotation calculée pour le produit concerné dans son ensemble s’échelonne de 20 à 38 %. Elle reste substantielle pour les deux segments (entre 15 et 29 % pour le segment OEM et entre 49 et 63 % pour le segment AM).
6. SITUATION DE L’INDUSTRIE DE L’UNION
6.1. Définition de l’industrie de l’Union et indicateurs macro- et microéconomiques du préjudice
(94)
Une partie a avancé que la Commission avait appliqué une définition erronée de l’industrie et de la production de l’Union et que l’appréciation du préjudice devait reposer sur des données relatives aux seuls plaignants et sociétés ayant soutenu la plainte et non sur la production totale de l’Union.
(95)
L’industrie de l’Union a été définie conformément à l’article 4, paragraphe 1, du règlement de base. Il est conforme au règlement de base de procéder à une évaluation de la situation de l’ensemble de la production de l’Union. L’argument selon lequel l’évaluation du préjudice se fonde sur une définition incorrecte de l’industrie de l’Union doit donc être rejeté. En conséquence, tous les arguments concernant l’évolution des tendances suivies par les indicateurs de préjudice qui fondent leur analyse sur les données émanant des producteurs ayant coopéré inclus dans l’échantillon ont dû être rejetés.
(96)
Un autre commentaire général était que les versions non confidentielles des questionnaires et des mini-questionnaires remplis par les producteurs étaient insuffisantes. La Commission a examiné ces commentaires de manière détaillée et a demandé des versions non confidentielles améliorées lorsqu’il y avait lieu. Ces versions améliorées ont été versées au dossier destiné à être consulté par les parties intéressées, permettant ainsi le plein exercice des droits de la défense.
(97)
Quelques parties ont avancé que certains producteurs de l’Union européenne auraient dû être exclus parce qu’ils n’ont pas fourni d’informations exhaustives sur leurs activités. Elles ont ajouté que cette exclusion aurait eu un impact sur la représentativité de l’industrie de l’Union. Ces allégations ne sont toutefois pas corroborées par les faits puisque les producteurs de l’Union européenne en question ont bel et bien communiqué toutes les informations requises. Elles ont donc dû être rejetées.
(98)
Un importateur a déclaré qu’il aurait dû être considéré comme un producteur de l’Union européenne parce qu’il avait délocalisé le processus de production dans le pays concerné, mais que de nombreuses autres activités étaient effectuées dans l’Union européenne (par exemple, la conception). Cette société a délocalisé le processus de production tout en continuant à effectuer certaines activités dans l’Union (par exemple, les essais sur les roues). Cela dit, étant donné que le processus de production a lieu dans le pays concerné, elle ne peut pas être considérée comme un producteur de l’Union européenne aux fins de la procédure antidumping. Compte tenu ce qui précède, cette allégation a dû être rejetée.
(99)
Certaines parties ont analysé les indicateurs de préjudice par société. Pareille approche doit être rejetée, car l’analyse du préjudice porte sur l’industrie de l’Union européenne dans son ensemble.
6.2. Indicateurs macroéconomiques
6.2.1. Ventes et parts de marché
(100)
À la suite de la publication du règlement provisoire, les parties ont demandé des données distinctes pour les segments OEM et AM. Le tableau ci-dessous fait état des ventes et des parts de marché après répartition des ventes entre segments OEM et AM:
2006
2007
2008
PE
Volume des ventes OEM de l’ensemble de l’industrie de l’Union en milliers d’unités
36 820
36 240
34 932
28 719
Indice 2006 = 100
100
98
95
78
Volume des ventes AM de l’ensemble de l’industrie de l’Union en milliers d’unités
8 626
10 443
7 962
7 075
Indice 2006 = 100
100
121
92
82
Part de marché OEM (%) (part du total de la consommation OEM détenue par les producteurs de l’Union européenne)
84,5 %
82,3 %
83 %
82,3 %
Indice 2006 = 100
100
97
98
97
Part de marché AM (%) (part du total de la consommation AM détenue par les producteurs de l’Union européenne)
57,4 %
56,7 %
49 %
48,5 %
Indice 2006 = 100
100
99
85
84
(101)
Diverses sources d’information ont été utilisées pour répartir les ventes entre les deux segments, notamment les données communiquées par les producteurs de l’Union européenne au cours de l’enquête, les chiffres figurant dans la plainte, ainsi que les informations recueillies préalablement à l’ouverture de la procédure.
(102)
Le tableau ci-dessus fait apparaître une tendance à la baisse tant pour les ventes que pour les parts de marché sur les deux segments, OEM et AM.
6.2.2. Contexte contractuel
(103)
Ainsi qu’il est indiqué au considérant 112 du règlement provisoire, la Commission a continué d’examiner les contrats qui, bien que conclus pendant la période d’enquête, devaient être exécutés par la suite. Les éléments déjà versés au dossier ont été complétés par les nouvelles informations reçues des producteurs de roues et des constructeurs automobiles de l’Union européenne. Ces informations ont confirmé les ordres de grandeur des achats et les tendances affichées par les parts de marché des fournisseurs européens et chinois. Ces constatations sont par ailleurs renforcées par les arguments avancés par les constructeurs automobiles selon lesquels la part des importations en provenance de la RPC a augmenté en raison de l’amélioration de la compétitivité, de la qualité et des possibilités des processus de fabrication du produit chinois.
6.3. Indicateurs microéconomiques
6.3.1. Coût de production
(104)
Une partie a fait valoir que les données sur la rentabilité indiquées au considérant 117 du règlement provisoire ne correspondaient pas à celles sur les ventes et les coûts de production figurant aux considérants 89 et 122 dudit règlement. Cette divergence est due à une erreur matérielle dans le calcul du coût de production, ce qui a entraîné l’utilisation d’une série de données erronées. Cette erreur a été corrigée et les chiffres relatifs au coût de production sont indiqués dans le tableau ci-après.
En euros
2006
2007
2008
PE
Coût de production moyen (par unité)
48,1
49,4
48,7
49,1
(105)
La correction apportée n’a pas eu d’incidence sur la tendance établie au stade provisoire. Le coût moyen de production est resté stable sur la période considérée.
6.3.2. Rentabilité
(106)
En réponse à la demande des parties de disposer de chiffres ventilés par segment, la rentabilité a été calculée séparément pour les segments OEM et AM. Les tendances et ordres de grandeur ont été confirmés.
En %
2006
2007
2008
PE
Rentabilité totale
3,2
0,7
-1,5
-5,4
Rentabilité des ventes OEM
3,1
0,4
-1,4
-5,7
Rentabilité des ventes AM
5,2
5,7
-3,3
-2,4
(107)
Comme le montre le tableau ci-dessus, la rentabilité a été affectée sur les deux segments. Sur la période considérée, elle a reflué de 8,8 points de pourcentage sur le segment OEM et de 7,6 points de pourcentage sur le segment AM. En conséquence, les ordres de grandeur et les tendances constatées pour les segments OEM et AM pris séparément coïncident avec ceux qui ont été déterminés pour le produit concerné dans son ensemble (chute de 8,7 points de pourcentage).
6.3.3. Rendement des investissements
(108)
Les parties ont pointé d’éventuelles imprécisions dans le calcul du rendement des investissements. Les chiffres indiqués tiennent compte de tous les éléments constitutifs du rendement des investissements, y compris la dépréciation. Ces allégations ont donc dû être rejetées.
6.4. Conclusion sur le préjudice
(109)
Les conclusions relatives au préjudice énoncées aux considérants 80 à 123 du règlement provisoire sont donc confirmées. L’industrie de l’Union a subi un préjudice important qui s’est principalement traduit par une baisse de rentabilité. Certains indicateurs de préjudice ont été analysés séparément pour les segments OEM et AM. Les tendances et ordres de grandeur constatés dans l’évolution de ces indicateurs correspondent à ce qui a été établi pour le produit concerné dans son ensemble.
7. LIEN DE CAUSALITÉ
7.1. Incidence des importations en provenance de la RPC
(110)
Quelques parties ont fait valoir que le fléchissement de la production et des ventes de l’industrie de l’Union provenait d’une baisse de la consommation (qui aurait aussi engendré une diminution des capacités). Il n’a d’ailleurs pas été contesté dans le règlement provisoire que la consommation sur le marché de l’Union se contractait. Bien qu’il ne soit pas impossible que des facteurs autres que les importations en dumping de la RPC (crise économique et importations de Turquie) puissent avoir contribué au préjudice subi par l’industrie de l’Union européenne, l’incidence de ces autres facteurs n’est pas de nature à briser le lien de causalité, comme exposé aux considérants 136 à 152 du règlement provisoire. Quoi qu’il en soit, il existe un lien évident entre la forte augmentation des volumes importés de Chine à bas prix et le préjudice subi par l’industrie de l’Union, comme souligné aux considérants 126 et suivants du règlement provisoire. De plus, ainsi qu’il est mentionné au considérant 103 du règlement provisoire et contrairement aux affirmations des parties, les capacités sont restées stables sur la période considérée (tout particulièrement entre 2006 et 2008, avec un recul de 4 % entre 2008 et la période d’enquête).
(111)
Certaines parties ont fait référence à des déclarations publiées par des producteurs de l’Union sur leurs sites internet et au fait que les importations en dumping provenant de la RPC n’étaient pas mentionnées parmi les causes de préjudice. Indépendamment de toute déclaration publique effectuée par les producteurs de l’Union (qui de toute façon n’excluent pas que les importations chinoises soient une cause possible de préjudice), les données du dossier montrent qu’il existe manifestement un lien de causalité entre le préjudice subi par l’industrie de l’Union et les importations en dumping provenant de la RPC.
(112)
Quelques parties ont affirmé que la baisse de rentabilité était due à la diminution des volumes de production et que, de ce fait, les producteurs étaient incapables d’amortir leurs coûts fixes sur le nombre réduit de roues produites. Le recul de la production s’explique, cependant, par une perte de parts de marché résultant de la pénétration du marché par les importations chinoises.
(113)
Quelques parties ont indiqué que les importations de la RPC pouvaient ne pas avoir été la cause du préjudice subi par l’industrie de l’Union puisqu’en 2007, la rentabilité a reculé en dépit de la stabilité des prix et des ventes. Il faut rappeler qu’entre 2006 et 2007, la part de marché des importations provenant de la RPC a progressé et que leur volume a augmenté de 40 %. L’allégation en question a dû être rejetée pour les motifs exposés.
(114)
Les conclusions exposées aux considérants 126 à 130 du règlement provisoire sont donc confirmées.
7.2. Effets d’autres facteurs
7.2.1. Segmentation
(115)
Les parties ont réaffirmé que le préjudice subi par l’industrie de l’Union, qui destine la plupart de ses ventes au segment OEM, ne pouvait pas avoir été causé par les importations en provenance de la RPC, qui sont principalement concentrées sur le segment AM et sont présentes en quantités limitées sur le segment OEM. Il y a lieu de rappeler qu’il a été répondu à ces observations aux considérants 131 à 135 du règlement provisoire.
(116)
Après l’institution des mesures provisoires, quelques parties ont renvoyé au considérant 133 du règlement provisoire qui précisait qu’«il existe des indications que les constructeurs automobiles utilisent les offres chinoises comme référence pour obliger l’industrie de l’Union européenne à baisser ses prix». Ces mêmes parties ont fait valoir que les institutions européennes ne peuvent pas fonder leurs conclusions sur des indications mais uniquement sur des éléments de preuve positifs. Les parties ont en outre insisté sur le fait qu’aucune information du dossier ouvert à la consultation des parties intéressées n’a été communiquée pour permettre d’étayer ces affirmations.
(117)
Il y a lieu d’abord de souligner la grande sensibilité commerciale de ce type d’information. Outre les informations dont disposait déjà la Commission, les parties lui ont communiqué des informations supplémentaires qui ont confirmé les conclusions fondées sur les éléments de preuve qu’elle possédait au stade provisoire, faisant apparaître une pression évidente des prix à la baisse. La Commission a, par ailleurs, consolidé le dossier en ce qui concerne l’aspect «pression exercée sur les prix». Les producteurs de l’Union ont soumis une argumentation détaillée qui lui a apporté des éclaircissements sur les procédures d’appel d’offres et a confirmé ses conclusions en ce qui concerne la pression à la baisse sur les prix et l’utilisation des offres chinoises comme référence afin d’exercer une telle pression. D’ailleurs, dans certains cas, le prix cible fixé par les constructeurs automobiles (qui constitue le point de départ des négociations) était déjà inférieur aux coûts supportés par les producteurs de l’Union et donc, dès le départ, insoutenable. Dans d’autres cas, même des offres inférieures à ce niveau ont échoué.
(118)
Selon les informations dont dispose la Commission, certains constructeurs automobiles se bornent à signaler à leurs soumissionnaires qu’ils devraient aligner leurs prix sur les offres chinoises, d’autres utilisent des offres de prix provenant d’entreprises qui n’ont pas participé à l’appel d’offres, et d’autres, enfin, ne limitent même pas leurs appels d’offres et, alors, peut soumissionner qui veut (même ceux qui ne rempliraient jamais les conditions).
(119)
Les constructeurs automobiles ont fait valoir que le prix ne constitue pas un facteur déterminant de leurs décisions d’approvisionnement. Les informations contenues dans le dossier montrent que d’autres éléments sont effectivement pris en considération, mais que le prix joue un rôle prépondérant.
(120)
Les conclusions exposées aux considérants 131 à 135 du règlement provisoire sont donc confirmées.
7.2.2. Incidence des importations en provenance de Turquie
(121)
Les parties ont affirmé que la Commission a sous-estimé l’impact des importations turques en tant que cause du préjudice subi par l’industrie de l’Union. Il faut rappeler qu’aux considérants 136 et 137 du règlement provisoire, il a été admis que les prix inférieurs des importations turques peuvent avoir eu un impact négatif sur la situation de l’industrie de l’Union, mais pas à un point tel qu’ils auraient pu rompre le lien de causalité entre les importations en dumping originaires de la RPC et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(122)
L’impact des importations en provenance de Turquie a aussi été examiné segment par segment. Il a été établi que les - des importations turques étaient destinées au segment OEM. Il a été confirmé que les tendances et les ordres de grandeur établis pour les segments OEM et AM considérés ensemble correspondaient à ceux de chaque segment considéré séparément. D’après les informations contenues dans le dossier (fournies par des parties ayant coopéré), les prix AM des importations turques ont diminué pendant la période considérée. Les prix des importations OEM de Turquie sont par contre restés relativement stables.
(123)
Les parties ont souligné que les prix des importations turques ont sensiblement baissé entre 2008 et la période d’enquête. Toutefois le différentiel de prix a toujours été largement inférieur à celui qui sépare les prix des importations chinoises des prix des producteurs de l’Union européenne, comme cela a été constaté au considérant 137 du règlement provisoire.
(124)
En réponse aux observations d’une partie qui a considéré que la Turquie aurait dû être incluse dans la plainte (voir le considérant 9 et suivants), il a été noté que la non-inclusion de la Turquie ne rompt pas le lien de causalité entre les exportations chinoises du produit en cause et le préjudice subi par l’industrie de l’Union.
(125)
C’est pour ces raisons que les objections formulées par les parties doivent être rejetées. Compte tenu de ce qui précède et en l’absence de tout autre commentaire, les considérants 136 et 137 du règlement provisoire sont confirmés.
7.2.3. Incidence des importations en provenance d’autres pays tiers
(126)
Quelques parties ont affirmé que la part de marché des importations originaires de pays tiers autres que la RPC a progressé entre 2006 et 2008. Il faut constater que la part des importations en provenance de pays tiers est restée stable, malgré quelques variations légères de l’ordre de 1 %. En conséquence, cet argument a dû être rejeté.
(127)
Quelques pays ont indiqué que les importations originaires d’Afrique du Sud contribuaient au préjudice subi par l’industrie de l’Union en raison de leur volume et/ou de leurs prix. Comme indiqué au considérant 99 du règlement provisoire, la part de marché des importations sud-africaines, bien qu’elle ait progressé en volume, est restée stable depuis 2007 (à 1,4 %, avec une progression de 0,6 % entre 2006 et 2007). La Commission a reçu l’information que la majorité de ces importations étaient destinées au marché OEM. Elle a reçu des informations contradictoires concernant les prix des importations OEM d’Afrique du sud. D’après les données d’Eurostat, on peut conclure que ces prix sont passés de 43 à 51 EUR. Ces données correspondent aussi aux renseignements transmis par un producteur de l’Union européenne. L’allégation concernant l’incidence des importations sud-africaines doit donc être rejetée.
(128)
Les conclusions des considérants 136 à 138 du règlement provisoire relatives aux importations en provenance de pays tiers, qu’elles soient considérées isolément ou dans leur globalité, sont par conséquent confirmées.
7.2.4. Impact de la crise économique
(129)
Les parties ont réitéré leurs arguments concernant l’impact de la crise financière. Ces observations, principalement celles concernant le recul de la production automobile, ont été prises en compte dans le règlement provisoire.
(130)
Comme mentionné au considérant 142 du règlement provisoire, la tendance à la baisse des prix a commencé bien avant le déclenchement de la crise économique et a coïncidé avec la pénétration du marché par les importations chinoises.
(131)
Les conclusions exposées aux considérants 139 à 144 du règlement provisoire sont donc confirmées.
7.2.5. Concurrence entre les producteurs de l’Union européenne et concentration du marché de l’Union européenne
(132)
Les parties ont affirmé que la structure de l’industrie de l’Union a contribué au préjudice qu’elle a subi, mais, comme cela est exposé aux considérants 146 et 147 du règlement provisoire, les données recueillies pendant l’enquête montrent que les petites et les grandes entreprises ont été affectées de la même manière.
7.2.6. Décisions des producteurs de l’Union concernant la gestion
(133)
Des parties ont fait valoir que le préjudice trouvait son origine dans des décisions erronées prises par les producteurs de l’Union dans le domaine de la gestion. Ces observations visaient les producteurs mentionnés au considérant 124 du règlement provisoire qui soit ont fermé, soit ont fait l’objet d’une procédure de faillite. Il y a lieu de rappeler que les observations des parties ne portaient que sur 4 entreprises, alors que le règlement provisoire en mentionnait 30. En général, ces commentaires n’ont pas été étayés par des preuves. Quoi qu’il en soit, les données du dossier démontrent clairement qu’il existe un lien de causalité entre le préjudice subi par l’industrie de l’Union et les importations de la RPC. Cette conclusion est renforcée par le fait que, malgré les fermetures, les parts de marché des entreprises restantes n’ont pas progressé.
7.2.7. Importations de l’industrie de l’Union européenne en provenance de pays tiers
(134)
Des parties ont affirmé qu’un producteur de l’Union européenne proposait des roues moins cher, provenant de pays tiers, et qu’il a ainsi contribué au préjudice subi par l’industrie de l’Union européenne. Ces allégations n’ont toutefois pas été étayées par des preuves. Et surtout, il était difficile de savoir si ces importations avaient porté sur des quantités importantes. L’argument a donc dû être rejeté.
7.2.8. Prix de l’aluminium et contrats de fourniture de l’industrie de l’Union
(135)
Il a été affirmé que les coûts moyens de production étaient restés stables en dépit des changements de prix de l’aluminium. Des parties ont déclaré que les pertes subies par les producteurs de l’Union résultaient du fait qu’ils avaient conclu des contrats à long terme pour leur approvisionnement en aluminium, qui les empêchaient d’ajuster leurs prix en fonction de la baisse des prix LME. Les informations du dossier communiquées par des producteurs de l’Union ayant coopéré contredisent ces arguments qu’il faut, par conséquent, rejeter.
7.2.9. Fluctuations des cours de change
(136)
Il a aussi été avancé que le préjudice subi par les producteurs de l’Union est susceptible de diminuer avec l’appréciation du yuan (CNY) par rapport à l’euro. La fluctuation des devises tirerait vers le haut le prix des importations en dumping libellé en euros, de sorte que l’écart de prix entre les importations en dumping et les produits fabriqués dans l’Union serait comblé.
(137)
Dans ce contexte, il convient de noter que l’enquête doit établir si les importations en dumping (en termes de prix et de volume) ont causé (ou sont susceptibles de causer) un préjudice important à l’industrie de l’Union ou si ce préjudice important est dû à d’autres facteurs. À cet égard, l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base précise qu’il y a lieu de démontrer que le niveau de prix des importations faisant l’objet d’un dumping cause un préjudice. Il vise donc simplement une différence de niveaux de prix sans exiger une analyse des facteurs influençant le niveau de ces prix.
(138)
L’effet probable des importations en dumping sur les prix de l’industrie de l’Union est essentiellement examiné sous l’angle de la sous-cotation, de la dépression des prix et du blocage des prix. À cet effet, il est procédé à une comparaison entre les prix à l’exportation faisant l’objet d’un dumping et les prix de vente de l’industrie de l’Union. Il est parfois nécessaire d’effectuer une conversion monétaire pour disposer d’une base comparable pour le calcul des prix à l’exportation en vue de la détermination du préjudice. En conséquence, l’utilisation des taux de change dans ce contexte sert uniquement à garantir que la différence de prix est établie sur une base comparable. Il ressort clairement de ce qui précède que le taux de change ne peut en principe pas constituer un autre facteur de préjudice.
(139)
Cela est également confirmé par le libellé de l’article 3, paragraphe 7, du règlement de base, qui mentionne les facteurs connus autres que les importations en dumping. La liste des autres facteurs connus cités dans cet article ne mentionne aucun facteur influant sur le niveau des prix des importations en dumping.
(140)
Néanmoins, même s’il était tenu compte de ce facteur, étant donné la pression probable subie par les prix à la consommation dans un contexte de récession, les importateurs s’approvisionnant dans le pays concerné ne seraient probablement pas en mesure d’augmenter leurs prix au détail à la suite de l’appréciation du CNY. En outre, les taux de change sont en soi très difficiles à prédire et l’on a vu, avec la dépréciation de l’euro par rapport au CNY, qui s’est produite après la période d’enquête, qu’il est impossible de conclure que les fluctuations des devises auront un effet à la hausse sur les prix des importations en dumping en provenance du pays concerné.
(141)
Compte tenu de ce qui précède, il ne peut être conclu que l’évolution des taux de change pourrait constituer un autre facteur à l’origine du préjudice.
7.2.10. Croissance de la demande de roues en acier
(142)
Certaines parties ont affirmé que le préjudice subi par l’industrie de l’Union était dû au fait qu’en période de crise économique, les consommateurs se tournent vers des roues moins chères en acier ou vers des voitures plus petites équipées plus fréquemment, prétendent-elles, de roues en acier. Il a été allégué que cet argument était renforcé par le fait que des régimes d’aides, instaurés par différents pays européens, encourageaient les ventes de petites voitures. En revanche, d’autres parties ont affirmé que, même si les régimes d’aides avaient effectivement pu favoriser les ventes de petites voitures, ces dernières étaient mieux équipées et munies de roues en aluminium.
(143)
Une analyse complémentaire a été réalisée à partir des données disponibles puisqu’il n’existe aucune statistique générale concernant les roues en acier. Les données relatives à la consommation de roues en acier ont pu être tirées d’une comparaison entre les données relatives à la production automobile dans l’Union européenne (voir le considérant 141 du règlement provisoire) et la consommation de roues OEM (voir le considérant 85 ci-dessus).
2006
2007
2008
PE
Voitures produites dans l’Union européenne (en milliers d’unités)
16 198
17 103
15 947
13 443
Nombre de roues utilisées dans la production de voitures (roues 4,5)
72 891
76 963
71 761
60 493
Consommation de roues OEM en aluminium dans l’Union européenne (en milliers d’unités)
43 573
44 009
42 076
34 915
Consommation de roues en acier dans l’Union européenne (en milliers d’unités)
29 318
32 954
29 685
25 578
Proportion de roues OEM en aluminium
59 %
57 %
58 %
57 %
Proportion de roues en acier
40 %
42 %
41 %
42 %
(144)
Le tableau ci-dessus montre que la consommation de roues en acier a baissé de 12 % entre 2008 et la période d’enquête, tandis que la part des roues en aluminium dans la production de voitures neuves n’a diminué que de 1 % entre 2008 et la période d’enquête (période correspondant à la crise économique). La proportion de roues en acier dans la production de voitures neuves dans l’Union européenne a progressé de 1 point de pourcentage sur la même période.
(145)
On peut donc conclure que la proportion de roues en acier par rapport aux roues en aluminium dans la production de voitures neuves est restée stable. De plus, l’évolution de la consommation et de la production de roues en aluminium ne corrobore pas l’argument en question. Il a donc dû être rejeté.
7.3. Conclusion relative au lien de causalité
(146)
Aucun des arguments présentés par les parties intéressées ne démontre que l’impact de facteurs autres que les importations en dumping de la RPC est suffisant pour rompre le lien de causalité entre les importations en dumping et le préjudice constaté. Les conclusions relatives au lien de causalité exposées dans le règlement provisoire sont donc confirmées.
8. INTÉRÊTS DE L’UNION
(147)
En réponse aux observations des parties, la Commission a réalisé une analyse supplémentaire de tous les arguments relatifs aux intérêts de l’Union. Toutes les questions ont été traitées et les conclusions du règlement provisoire ont été confirmées.
8.1. Intérêt des importateurs
(148)
Comme annoncé au considérant 160 du règlement provisoire, la Commission a poursuivi son enquête concernant l’effet des droits sur l’activité des entreprises qui importent et revendent sous leur propre marque des roues en aluminium dont ils ont délocalisé la production en RPC. Il a été établi que, même si l’effet des droits sur une telle société serait très probablement supérieur à celui qu’il aurait sur d’autres types d’importateurs tels qu’ils sont définis aux considérants 159 et 160 du règlement provisoire, il n’en serait pas pour autant disproportionné compte tenu des effets généraux sur l’industrie de l’Union dans son ensemble.
(149)
Selon les prix communiqués (pour la période d’enquête) par un importateur qui délocalise et qui a coopéré à l’enquête, il a été établi que les marges bénéficiaires réalisées par ce type de société seraient suffisantes pour supporter les effets des droits. Les marges réalisées par ladite société étaient supérieures aux droits proposés.
8.2. Intérêt des utilisateurs
(150)
Après l’institution des mesures provisoires, les parties ont réitéré leurs commentaires généraux concernant le coût élevé des mesures pour eux, sans toutefois fournir d’éléments de preuve à l’appui. Il convient de rappeler que l’analyse de l’incidence financière a été fondée sur des données fournies par les constructeurs automobiles qui ont coopéré à l’enquête. Trois sociétés seulement ont fourni ce type de données avant l’institution des mesures provisoires et les conclusions de la Commission ont donc uniquement pu être fondées sur ces données.
(151)
Comme il est écrit au considérant 165 du règlement provisoire, l’impact des mesures sur les coûts est limité, avec un maximum de 0,223 % (en tablant sur une hausse de 22,3 % de tous les niveaux de prix). Cependant, même cet effet maximum sur les coûts semble limité vu le chiffre d’affaires réalisé par les constructeurs automobiles.
(152)
Certaines parties ont fait remarquer que l’augmentation des coûts due aux mesures les obligerait à délocaliser leur production. Cependant, vu l’incidence limitée de la mesure sur les coûts, une décision de délocalisation de la production automobile, mentionnée par certains constructeurs automobiles, semblerait disproportionnée par rapport à l’effet constaté sur les coûts. Ces arguments ont donc dû être rejetés.
(153)
Il faut aussi souligner que les arguments prétendant que l’effet sur les coûts est élevé sont en contradiction avec les commentaires de certains constructeurs qui déclarent ne dépendre des fournitures chinoises que dans une mesure limitée.
(154)
Les conclusions relatives à l’effet des mesures sur les coûts contenues dans le règlement provisoire sont donc confirmées.
8.3. Variété des sources d’approvisionnement
(155)
Le plaignant a affirmé que l’institution des mesures serait dans l’intérêt de l’industrie automobile, car elle permettrait à l’industrie de l’Union de demeurer opérationnelle, tout en lui assurant un large éventail de sources d’approvisionnement.
(156)
D’autres parties, essentiellement des utilisateurs, ont réitéré leurs arguments concernant la concurrence sur le marché de l’Union européenne. Elles ont également déclaré que les importations de la RPC étaient indispensables pour couvrir la demande sur le marché de l’Union européenne, les producteurs de l’Union européenne étant incapables d’offrir des capacités suffisantes. Alors que le taux d’utilisation des capacités s’établissait à 92 % en 2006 et 2007, il a brutalement reculé à 84 % en 2008 et à 73 % pendant la période d’enquête. Ces données montrent qu’il existe, surtout actuellement, suffisamment de capacités disponibles qui pourraient servir à accroître la production. De plus, l’argument selon lequel les capacités de l’industrie de l’Union seraient insuffisantes est en contradiction avec d’autres affirmations de l’industrie automobile selon lesquelles la demande en roues OEM a considérablement diminué. Ces arguments ont donc dû être rejetés.
(157)
Une partie a aussi déclaré que les producteurs chinois ne produisent pas les mêmes types de produits que les producteurs européens de roues en aluminium. Cette affirmation a dû être rejetée vu le niveau de concordance des numéros de contrôle de produit (NCP) constaté dans la présente affaire (selon le mode de calcul utilisé, comme cela est expliqué au considérant 93, le taux de correspondance s’établirait à 92 % au total pour le calcul de la sous-cotation du produit en cause, et à 77 % pour les segments OEM et AM considérés séparément).
(158)
Les conclusions du considérant 166 du règlement provisoire sont donc confirmées.
8.4. Corée du Sud
(159)
Les parties ont répété leurs observations en ce qui concerne l’effet négatif des droits dans la présente affaire lorsqu’ils s’ajoutent à d’autres facteurs tels que l’avantage concurrentiel conféré aux constructeurs automobiles sud-coréens par l’accord de libre-échange (ALE). Ces remarques n’ont pas été étayées par un quelconque nouvel élément de preuve. Il y a lieu de noter que rien ne prouve que l’ALE porterait préjudice à l’industrie automobile et que, de toute façon, l’ALE contient un instrument de sauvegarde comme moyen de recours. Les conclusions des considérants 167 et 168 du règlement provisoire sont donc confirmées.
8.5. Conclusion concernant l’intérêt de l’Union
(160)
Les conclusions des considérants 153 à 171 du règlement provisoire sont confirmées.
9. MESURES PROVISOIRES
9.1. Niveau d’élimination du préjudice
(161)
La majorité des commentaires reçus concernaient le calcul du niveau d’élimination du préjudice. Les parties ont contesté la méthodologie employée pour ce calcul et se sont plaintes de l’insuffisance de l’information.
9.1.1. Information des parties
(162)
Il faut rappeler que la méthodologie employée pour le calcul du niveau d’élimination du préjudice a été expliquée en détail dans la note qui accompagnait le dossier ouvert à la consultation des parties intéressées à la date de publication des mesures provisoires. Toutes les parties ont aussi reçu cette note, le jour même, avec la lettre les informant des mesures provisoires.
(163)
Une seconde note a été insérée dans le dossier ouvert à la consultation des parties intéressées en réponse aux commentaires reçus après l’institution des mesures provisoires.
(164)
Pour mémoire, les NCP utilisés pour le calcul par constructeur automobile ont été clairement décrits dans la note mentionnée ci-dessus. Toutefois, aucune donnée précise concernant les prix et les volumes n’a pu être révélée pour des raisons de confidentialité.
(165)
En ce qui concerne les importations en provenance de Chine, les données relatives aux quantités exportées, à la valeur CAF frontière de l’Union et aux prix de vente unitaires moyens pondérés n’ont pu être communiquées, car elles étaient fondées sur les opérations réalisées par deux exportateurs. Cette information aurait donc été contraire aux exigences de confidentialité contenues dans le règlement de base.
(166)
En ce qui concerne les opérations réalisées par les producteurs de l’Union sur le marché de l’Union européenne, seules des informations plus détaillées concernant chaque producteur pris individuellement auraient eu de l’intérêt, mais cette démarche était impossible puisque contraire aux exigences de confidentialité susmentionnées.
(167)
Pour ces motifs, il est considéré que l’information détaillée concernant la méthodologie appliquée pour calculer le droit (y compris notamment les NCP utilisés et ventilés par constructeur automobile) a apporté aux parties des renseignements suffisants pour leur permettre d’exercer pleinement leur droit de la défense, tout en respectant les exigences de confidentialité prévues par le règlement de base.
9.1.2. Méthodologie
(168)
Pour rappel, la sous-cotation des prix indicatifs a été calculée à l’aide des données relatives aux achats de roues en aluminium réalisés par les constructeurs automobiles. Pour les motifs exposés en particulier aux considérants 174 à 177 du règlement provisoire, cette solution englobe uniquement les roues en aluminium destinées au segment OEM. Les constructeurs automobiles qui coopèrent à l’enquête ont confirmé qu’ils achètent les roues en aluminium en suivant une procédure d’appel d’offres. Étant donné la nature des appels d’offres, les modèles provenant de deux fournisseurs différents doivent être en tous points semblables, qu’ils soient achetés en RPC ou dans l’Union européenne. Aux fins de la meilleure comparaison possible entre les produits importés de Chine et les produits de l’Union européenne, la comparaison a été effectuée NCP par NCP séparément pour chaque grand constructeur automobile identifié dans les données communiquées par les producteurs de l’Union européenne inclus dans l’échantillon et par les exportateurs chinois ayant coopéré. Contrairement à ce que certaines parties ont prétendu, ce niveau de droit n’est pas le résultat d’un quelconque ajustement; il prend au contraire en compte le fait qu’il doit être fixé à un niveau propre à remédier au préjudice subi par l’industrie de l’Union.
9.1.2.1. Informations servant de base au calcul
(169)
Les parties ont prétendu que le niveau d’élimination du préjudice a été calculé sur la base d’offres, alors que ce type d’informations n’a pas été demandé au cours de l’enquête, ni révélé dans le dossier ouvert à la consultation des parties intéressées.
(170)
Bien qu’il ait été fait mention d’offres dans la description de la méthodologie appliquée pour calculer le niveau des droits, cette mention était uniquement une référence au type de procédure d’approvisionnement employée par les constructeurs automobiles, laquelle garantissait que les roues provenant de différents fournisseurs étaient exactement similaires et assurait un niveau encore plus élevé de comparabilité. Il ne s’agissait pas d’une référence à une documentation ou à des sources de renseignements sur la base desquelles les calculs auraient été effectués.
(171)
Au contraire, les calculs ont été établis conformément à la pratique habituelle en se fondant sur les listes établies transaction par transaction, communiquées par les producteurs-exportateurs et les producteurs de l’Union européenne faisant partie des échantillons. La concordance NCP a été établie au niveau du constructeur automobile, c’est-à-dire au sein d’une catégorie d’opérations identifiées, comme les ventes des exportateurs et des producteurs de l’Union européenne à ce constructeur automobile particulier. Ces données ont été entièrement vérifiées.
9.1.2.2. Ajustements
(172)
Les commentaires des parties ont porté sur les ajustements pratiqués dans le calcul. La Commission a accepté une partie de ces commentaires.
(173)
Il est rappelé que les prix CAF pratiqués par les exportateurs chinois ont été ajustés à la hausse en les majorant de 7,6 %: soit 4,5 % de droits de douane plus 3,1 % d’autres coûts à l’importation. Pour construire un prix cible à partir du prix de vente effectif pratiqué par les producteurs de l’Union européenne, il a fallu effectuer deux additions:
1.
ajouter 5,4 %, sur la base du chiffre d’affaires, afin d’atteindre le niveau du coût de production (remarque: ce qui équivaut à la moyenne pondérée de la perte subie par les producteurs de roues de l’Union européenne constatée pendant la période d’enquête),
2.
ajouter 3,2 %, sur la base du chiffre d’affaires, au coût de production (calculé sous 1.) afin de prendre en compte une marge bénéficiaire raisonnable et d’arriver à un prix cible. Le chiffre de 3,2 % correspond au bénéfice réalisé par l’industrie de l’Union en 2006, première année de la période considérée, à l’époque où les résultats financiers des producteurs de l’Union n’étaient pas encore affectés par le dumping préjudiciable.
(174)
En ce qui concerne les droits de douane, au stade provisoire, les prix à l’importation ont été ajustés à la hausse de 4,5 %, ce qui correspond au droit de douane appliqué au code NC 8708 70 50. Cependant, c’est le code NC 8708 70 10 qui, en principe, couvre les roues en aluminium destinées à un montage industriel (c’est-à-dire OEM), et non pas le premier. Un droit de 3 % est applicable aux importations qui relèvent de ce code. Compte tenu de la méthodologie utilisée pour déterminer le niveau d’élimination du préjudice, qui est fondée sur le segment OEM, et vu les observations des parties après l’institution des mesures provisoires, il convient d’utiliser un taux de droit de 3 % afin de garantir une approche cohérente.
(175)
En ce qui concerne la marge bénéficiaire escomptée, des parties ont fait valoir qu’elle a été calculée à la fois pour les producteurs OEM et pour les producteurs AM, ce qui risque de gonfler le calcul établi à partir des seules opérations OEM. Vu les observations des parties, la Commission a donc ajusté ces calculs en appliquant des taux de profits et pertes calculés uniquement pour les roues OEM (-5,7 % et 3,1 % respectivement; voir les considérants 106 et suivants ci-dessus).
(176)
Par ailleurs, les parties ont allégué que la marge bénéficiaire devait être ajustée à la baisse afin de refléter l’impact de la crise. Toutefois, appliquer la marge bénéficiaire que l’industrie aurait obtenue en l’absence de pratiques de dumping est une pratique courante. D’autres facteurs de préjudice, même s’ils y contribuent, ne sont pas retenus pour le calcul du bénéfice escompté.
(177)
Certaines parties ont prétendu que la méthodologie utilisée pour calculer le niveau d’élimination du préjudice était contraire à celle fixée par le règlement de base. Celui-ci n’établit, cependant, aucune méthode particulière pour la fixation du niveau d’élimination du préjudice. La méthode à appliquer pour établir ce niveau doit être choisie sur la base des faits qui caractérisent l’affaire. Ainsi qu’il a été expliqué dans le règlement provisoire et d’autres parties du présent règlement, les faits en l’espèce plaident en faveur de la méthodologie appliquée par les institutions européennes. Il faut en outre noter que les niveaux de sous-cotation des prix révélés dans le règlement provisoire ainsi que ci-dessus au considérant 93 montrent que si l’on appliquait la méthode préconisée par certaines parties, les niveaux de sous-cotation des prix indicatifs seraient beaucoup plus élevés.
(178)
Compte tenu de ces changements, le taux des droits s’élève à 22,3 %.
9.1.2.3. Applicabilité du «droit OEM» aux ventes AM
(179)
Une partie a estimé qu’il ne convenait pas que le calcul du niveau d’élimination du préjudice soit uniquement fondé sur les ventes OEM puisque le droit s’appliquait aussi aux roues du segment AM. Cependant, comme expliqué plus haut (ainsi qu’aux considérants 174 à 177 du règlement provisoire), cette méthode convient en l’espèce, puisque 85 % des ventes des producteurs de l’Union se rapportent au segment OEM.
(180)
L’approche suivie par la Commission qui a limité le calcul de l’élément «élimination du préjudice» au seul segment OEM était la plus appropriée. Une approche différente n’aurait, semble-t-il, pas convenu puisqu’elle aurait conduit à une situation dans laquelle un ensemble de données relatives aux exportations visant davantage le segment AM aurait été comparé aux données de l’industrie de l’Union européenne qui vend principalement sur le segment OEM.
(181)
La méthode appliquée est justifiée et raisonnable étant donné que l’objectif de la mesure est d’éliminer le préjudice subi par l’industrie de l’Union européenne. Elle garantit que le droit n’a pas été fixé à un niveau supérieur à celui qui était nécessaire pour éliminer le préjudice.
9.1.2.4. Caractère irréalisable et obligation d’établir un droit individuel pour les opérateurs qui ont bénéficié d’un traitement individuel
(182)
Une partie a affirmé que, contrairement au premier alinéa de l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base, le second alinéa ne prévoit pas la possibilité de ne pas déterminer le droit individuel. Elle a, par conséquent, argué que l’exception liée au caractère irréalisable ne pouvait pas s’appliquer en l’espèce et que l’obligation d’établir un taux de droit individuel pour les exportateurs qui bénéficient d’un traitement individuel demeure.
(183)
Certaines parties ont de plus déclaré que le caractère irréalisable était uniquement dû à la méthodologie suivie, donc résultant de la volonté de la Commission. Les parties ont allégué que la Commission disposait de toutes les données communiquées par les producteurs-exportateurs du segment AM, ce qui lui aurait permis d’inclure les ventes AM dans le calcul du niveau d’élimination du préjudice.
(184)
Enfin, certaines parties ont considéré que la Commission aurait pu calculer la sous-cotation des prix indicatifs pour le segment AM puisqu’elle était en mesure de calculer la sous-cotation séparément pour les segments OEM et AM. Selon un dernier argument, les prix AM pouvaient être comparés aux prix OEM puisque la structure NCP ne fait aucune distinction entre les deux segments.
(185)
En ce qui concerne le premier argument, il est vrai que l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base part du principe que, si un opérateur obtient un traitement individuel, un droit individuel pourra lui être défini. Toutefois, cette solution serait, en l’espèce, irréalisable et/ou inappropriée, puisque, comme expliqué plus haut, il faut, pour déterminer le niveau d’élimination du préjudice, se limiter aux ventes du segment OEM. De plus, en ce qui concerne tous les producteurs qui ont obtenu un traitement individuel, un droit fondé également sur leurs ventes AM serait inconsidérément élevé, c’est-à-dire supérieur à ce qui serait justifié dans les circonstances particulières de la présente affaire pour éliminer le préjudice. Comme expliqué plus haut, la raison en est qu’un niveau d’élimination du préjudice fixé à 22,3 % suffit à protéger les producteurs de l’Union sur leur marché primaire (OEM). Un droit qui serait aussi fondé sur les ventes AM - qui serait supérieur pour les trois producteurs bénéficiant d’un traitement individuel - serait donc excessivement élevé.
(186)
Il a également été indiqué qu’en mentionnant l’absence de données fiables au considérant 182 du règlement provisoire, la Commission ne visait pas la qualité des données fournies, mais le type de données utilisées pour le calcul (concordance NCP par constructeur automobile, pour permettre une comparaison des modèles achetés dans la RPC et dans l’Union européenne par un constructeur automobile donné). Le type de procédure utilisé pour acheter des roues sur le segment OEM a permis d’obtenir un meilleur niveau de comparabilité. Le même type de données n’a pas pu être obtenu pour les ventes AM puisque des procédures différentes sont utilisées.
(187)
Juridiquement, l’opération qui consiste à établir le préjudice sur la base de l’article 3 du règlement de base est distincte de celle qui consiste à fixer le niveau du droit. Cette dernière opération s’effectue une fois que le préjudice a été établi afin de fixer un taux de droit qui sera suffisant pour éliminer le préjudice. La Commission a, par conséquent, effectué ce calcul conformément à la méthodologie choisie. Le fait que la structure PCN ne comportait pas le critère des circuits de vente n’est pas, lui non plus, dû à la méthodologie suivie pour établir le niveau d’élimination du préjudice.
(188)
Les arguments des parties relatifs à l’application d’une exception due au caractère irréalisable et au caractère inconditionnel de l’obligation d’établir un taux de droit individuel doivent être rejetés.
9.1.2.5. Représentativité des opérations utilisées
(189)
Les critiques des parties ont aussi concerné le fait que le calcul du niveau d’élimination du préjudice était arbitraire, car seules quelques transactions peu représentatives avaient été sélectionnées.
(190)
Avant tout, les parties ont considéré que le calcul était fondé sur un volume non représentatif d’opérations d’importations de la RPC. Une telle méthode serait en contradiction avec l’accord antidumping de l’OMC (12) puisqu’elle ne peut pas être considérée comme fondée sur des éléments de preuve positifs. Un plaignant a considéré, pour sa part, que le fait que la majorité des ventes de l’industrie de l’Union européenne étaient réalisées sur le segment OEM n’avait aucune importance, l’objectif du calcul de la sous-cotation étant de déterminer le montant moyen duquel il faudrait augmenter le prix des importations en dumping pour qu’elles ne provoquent pas de préjudice. Le calcul de la sous-cotation doit être représentatif des importations en dumping et non pas des ventes de l’industrie de l’EU. Une autre partie a prétendu qu’une telle méthode était contraire à la pratique propre des institutions européennes, selon laquelle la sous-cotation des prix (effectifs) et des prix indicatifs est normalement pondérée par NCP sur la base des volumes d’exportation sous-cotés plutôt que sur la base des quantités vendues par l’industrie de l’Union européenne.
(191)
Il y a lieu de rappeler que la marge d’élimination du préjudice (fondée sur l’échantillon) reflète la situation de quelque 85 % des ventes de l’industrie de l’Union européenne qui sont destinées au segment OEM. C’est le choix de la méthode et non pas les modalités techniques du calcul en tant que tel qui a été dicté par la situation particulière du marché de l’Union européenne où la majorité des ventes sont destinées au segment OEM. Ce choix a amené la Commission à comparer les prix au niveau du constructeur automobile, obtenant ainsi un meilleur niveau de comparabilité et lui permettant en même temps de s’assurer que le niveau d’élimination du préjudice n’est pas surestimé.
(192)
Il est par ailleurs rappelé, en ce qui concerne la représentativité, que le taux de correspondance entre les opérations d’exportation utilisées et l’ensemble des exportations des exportateurs chinois de l’échantillon vers le segment OEM a été estimé à plus de 55 %. Ce taux a été jugé représentatif étant donné la méthode utilisée pour le calcul du niveau d’élimination du préjudice.
9.1.2.6. Droit fondé sur la sous-cotation
(193)
Une partie a estimé que la marge de préjudice aurait dû être basée sur la sous-cotation conformément à la pratique établie par le règlement (CE) no 1531/2002 du Conseil (13) instituant un droit antidumping définitif sur les importations d’appareils récepteurs de télévision en couleurs originaires de la République populaire de Chine, de la République de Corée, de Malaisie et de Thaïlande. Dans ce cas bien précis, le droit a été basé sur la sous-cotation des prix eu égard au fait que des facteurs autres que les importations en dumping avaient apparemment contribué au préjudice causé à l’industrie de l’Union et que, sur le plan mondial, cette industrie avait, pendant un certain nombre d’années, réalisé des bénéfices extrêmement faibles, voire nuls (14).
(194)
Il convient de noter que les facteurs qui ont amené à la décision de fixer le niveau des droits au niveau de la sous-cotation des prix ne s’appliquent pas en l’espèce. En effet, contrairement aux appareils récepteurs de télévision en couleurs (15), le produit en cause ne se caractérise pas par une faible rentabilité. La rentabilité a sensiblement diminué du fait des importations à bas prix en provenance du pays en cause. Pour leur part, les importations en provenance d’autres pays tiers sont restées stables au cours de la période considérée.
9.2. Conclusion concernant le niveau d’élimination du préjudice
(195)
L’approche suivie dans le règlement provisoire en ce qui concerne la méthode à appliquer est confirmée. Suivant les observations des parties concernant les ajustements, le niveau recalculé du droit s’élève à 22,3 %.
10. ALLÉGATION DE CONTOURNEMENT
(196)
Des parties, insistant notamment sur la progression récente des importations de roues en aluminium en provenance de pays n’étant pas connu pour en produire, ont déclaré que les mesures étaient sans doute contournées. Les autorités compétentes ont été alertées de ces événements et éventualités; le problème sera suivi de près.
11. ENGAGEMENT
(197)
Un importateur non lié a annoncé vouloir offrir un engagement en matière de prix. Bien qu’aucun engagement de prix n’ait été offert officiellement, il faut savoir que l’article 8 du règlement de base restreint la possibilité d’offrir des engagements de prix aux seuls exportateurs. La pratique suivie par la Commission de ne pas accepter d’engagement de prix de la part d’importateurs a également été admise par la Cour européenne de justice (16) qui a fait valoir, notamment, que l’acceptation d’un engagement offert par un importateur aurait pour conséquence d’encourager celui-ci à continuer à s’approvisionner à des prix de dumping.
(198)
Deux producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré ont offert un engagement en matière de prix conformément à l’article 8, paragraphe 1, du règlement de base. Cependant, le produit concerné existe sous la forme d’une multitude de types de produits dont les prix varient considérablement (jusqu’à 300 %, dans le cas d’une société), ce qui implique un risque très important de compensation croisée. De plus, la conception et la finition des types de produits vont évoluer. Il a donc été considéré que le produit ne se prêtait pas à un engagement de prix. En outre, une des sociétés n’a obtenu ni le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, ni le traitement individuel; en ce qui concerne l’autre société, d’importants problèmes comptables ont été mis en évidence, et sa structure et sa gamme de produits (production d’OEM/AM) ont été jugées trop complexes. Les offres d’engagement ont donc été rejetées.
12. DÉCLARATION EN DOUANE
(199)
Les statistiques relatives aux roues en aluminium sont souvent exprimées en nombre de pièces. Il n’existe cependant aucune unité statistique supplémentaire pour les roues en aluminium dans la nomenclature combinée publiée à l’annexe I du règlement (CEE) no 2658/87 du Conseil du 23 juillet 1987 relatif à la nomenclature tarifaire et statistique et au tarif douanier commun (17). Lors d’une importation, il faut par conséquent communiquer non seulement le poids en kilos ou en tonnes, mais également le nombre de pièces du produit concerné et de certains produits du code NC ex 8716 90 90 importés dans la déclaration de mise en libre pratique.
13. PERCEPTION DÉFINITIVE DU DROIT PROVISOIRE
(200)
Compte tenu de l’ampleur des marges de dumping constatées et de l’importance du préjudice causé à l’industrie de l’Union, il est jugé nécessaire de percevoir définitivement les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire institué par le règlement provisoire,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit antidumping définitif est institué sur les importations de roues en aluminium pour les véhicules à moteur figurant aux positions 8701 à 8705 de la NC, avec ou sans accessoires et équipées ou non de pneus, relevant actuellement des codes NC ex 8708 70 10 et ex 8708 70 50 (codes TARIC 8708701010 et 8708705010) et originaires de la République populaire de Chine.
2. Le taux du droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière de l’Union, avant dédouanement, du produit décrit au paragraphe 1 est de 22,3 %.
3. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Les montants déposés au titre des droits antidumping provisoires institués par le règlement (UE) no 404/2010 sur les importations de certaines roues en aluminium, relevant actuellement des codes NC ex 8708 70 10 et ex 8708 70 50 (codes TARIC 8708701010 et 8708705010) et originaires de la République populaire de Chine, sont définitivement perçus.
Article 3
Lorsqu’une déclaration de mise en libre pratique est présentée pour l’importation de roues en aluminium destinées à des véhicules figurant dans la position 8716 de la NC, avec ou sans leurs accessoires et équipées ou non de pneus, et relevant actuellement du code NC ex 8716 90 90, le code TARIC 8716909010 est inscrit dans la section correspondante de cette déclaration.
Les États membres informent la Commission, sur une base mensuelle, du nombre de pièces importées sous ce code, ainsi que de leur origine.
Article 4
Lorsqu’une déclaration de mise en libre pratique est présentée pour les produits mentionnés aux articles 1er et 3, le nombre de pièces des produits importés est inscrit dans la section correspondante de cette déclaration.
Article 5
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Luxembourg, le 25 octobre 2010.