РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 12 август 2010 година
за определяне на излишъците от запаси на селскостопански продукти, различни от захар, и финансовите последствия от изтеглянето им от пазара във връзка с присъединяването на България и Румъния
(нотифицирано под номер C(2010) 5524)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(2010/454/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния, и по-специално глава 3, параграф 4 от приложение V към него,
като има предвид, че:
(1)
В глава 3, параграф 2 от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния се предвижда всички запаси, както частни, така и публични, от селскостопански продукти, които към датата на присъединяване са в свободно обращение на територията на България и Румъния (наричани по-долу „новите държави-членки“) и надхвърлят количеството, което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем запас, да бъдат отстранени за сметка на новите държави-членки. Понятието за нормален прехвърляем запас се определя за всеки отделен продукт въз основа на критериите и специфичните цели на съответната обща организация на пазара.
(2)
Критериите и целите, характерни за всяка организация на пазара, както и съотношението на цените в новите държави-членки преди присъединяването им и цените в Общността предполагат, че нормалният прехвърляем резерв следва да бъде оценяван според фактори, различни за отделните сектори.
(3)
Като база за изчисление на излишъците от запаси следва да служи изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за 2006 г., сравнено със средната стойност на изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(4)
Резултатите от изчисленията следва да се коригират, за да се вземе предвид фактът, че някои категории продукти, като масло и течно масло, различни сортове ориз, хмел, семена, винен алкохол, тютюн и зърнени храни, са фактически взаимозаменяеми и могат да бъдат разглеждани като една група, така че увеличаването на запасите от определени продукти в групата може да се компенсира с намаляване на запасите от други продукти в същата група.
(5)
С цел да се отчете икономическият растеж през периода, за който се оценяват излишъците от запаси, и евентуалното нарастване на потреблението на храни беше въведена линейна функция за моделиране на тенденците на развитие, като данните за производството и търговията през периода 2003-2005 година се използват като базисна година. В случаите, в които линейната функция щеше да доведе до по-високи излишъци, беше използвано средното изменение във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(6)
С цел отстраняване на незначителни по обем излишъци бяха използвани пределни стойности: ако излишъците от запаси от конкретен продукт бяха не повече от 10 % от количеството, което може да се смята за „нормален прехвърляем резерв“ за този продукт, беше прието, че държавата-членка не следва да покрива разходите за отстраняване на излишъка. Тези 10 % обхващат допустимата грешка при статистическата информация, събрана при конкретните обстоятелства на предприсъединителния период, както и сложността и обхвата на оценяването.
(7)
Освен това Комисията прикани новите държави-членки да представят аргументи относно наличието на извънредни обстоятелства, които биха оправдали по-високи от нормалните запаси, и оцени тези аргументи. Оценката не доведе до промяна в данните, определени съгласно описаната в съображения 1-6 методика.
(8)
Изчисленията следва да се основават на официалната информация на Евростат, подадена от държавите-членки, където такава съществува. В случай че подобна информация не съществува поради поверителност на статистическите данни, следва да се използва информацията, изпратена официално на Комисията от новите държави-членки.
(9)
По отношение на България в резултат от математическото прилагане на описаната в съображения 1-6 методика по отношение на посочената в съображение 8 статистическа информация се установява, че не съществуват излишъци от запаси, без да е необходимо да се вземат под внимание аргументите относно извънредни обстоятелства, както е посочено в съображение 7.
(10)
За да се изчислят финансовите последствия от излишъците от запаси, следва да се изчислят разходите за тяхното отстраняване. При липсата на възстановявания при износ на консервирани гъби, за които е установено, че съществуват съществени излишъци от запаси, като еквивалентен подход е уместно като база за изчисленията да се използва ценовата разлика между средните вътрешни и външни цени. Поради временния характер на финансовите последствия, произтичащи от създаването на излишъци от запаси, съответните суми следва да бъдат внесени от държавите-членки в бюджета на Съюза. Необходимо е да се посочи датата, на която тези плащания следва да се извършат. Като се вземат предвид съществуващите икономически затруднения, изтъкнати от Румъния, се смята, че е целесъобразно изплащането на тези суми да се извърши за период от четири години.
(11)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В приложението са установени количествата селскостопански продукти в свободно обращение в България и Румъния към датата на присъединяването им, които надхвърлят количеството, за което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем резерв към 1 януари 2007 г., както и сумите, които дължат новите държави-членки за разходите за отстраняване на тези количества.
Член 2
1. Сумите, определени в приложението, се смятат за приход за бюджета на Съюза.
2. Румъния може да изплати определените в приложението суми в бюджета на Съюза на четири равни вноски. Първата вноска се изплаща преди последно число на втория месец след месеца, през който новата държава-членка е уведомена за настоящото решение. Следващите вноски се изплащат съответно до 31 октомври 2011 г., 31 октомври 2012 г. и 31 октомври 2013 г.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 12 август 2010 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 12 päivänä elokuuta 2010,
muiden maataloustuotteiden kuin sokerin ylijäämävarastojen määrittämisestä ja niiden poistamisesta aiheutuvista taloudellisista seurauksista Bulgarian ja Romanian liittymisen vuoksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 5524)
(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)
(2010/454/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen,
ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen liitteessä V olevan 3 luvun 4 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan liitteessä V olevan 3 luvun 2 kohdan mukaan Bulgarian ja Romanian, jäljempänä ’uudet jäsenvaltiot’, alueella liittymispäivänä vapaassa vaihdannassa olevien tuotteiden yksityiset tai julkiset varastot, jotka määrältään ylittävät sen, minkä voidaan katsoa edustavan tavanomaista tasausvarastoa, on poistettava uusien jäsenvaltioiden kustannuksella. Tavanomaisen tasausvaraston käsite olisi määriteltävä kunkin tuotteen osalta kullekin yhteiselle markkinajärjestelylle ominaisten arviointiperusteiden ja tavoitteiden perusteella.
(2)
Kun otetaan huomioon kullekin markkinajärjestelylle ominaiset arviointiperusteet ja tavoitteet sekä uusien jäsenvaltioiden liittymistä edeltäneiden hintojen ja yhteisön hintojen välinen suhde, tavanomaista tasausvarastoa olisi arvioitava alakohtaisten tekijöiden perusteella.
(3)
Ylijäämävarastojen laskemisen perustana olisi oltava kotimaisen tuotannon vaihtelu vuonna 2006, tuonti mukaan luettuna ja vienti pois luettuna, verrattuna kotimaisen tuotannon keskivaihteluun, tuonti mukaan luettuna ja vienti pois luettuna, viimeisimmän kolmen vuoden aikana.
(4)
Laskentatuloksia olisi mukautettava sen huomioon ottamiseksi, että eräät tuoteluokat, kuten voi ja voiöljy, eri riisilaadut, humala, siemenet, viininvalmistuksesta peräisin oleva alkoholi, tupakka ja viljat ovat keskenään korvattavissa, minkä vuoksi niitä olisi pidettävä yhtenä ryhmänä, jolloin ryhmän joidenkin tuotteiden varastojen kasvu tasapainottuu ryhmän muiden tuotteiden varastojen laskulla.
(5)
Arvioidulla ylijäämävarastointikaudella tapahtuneen talouskasvun ja siitä mahdollisesti seuranneen elintarvikkeiden kulutuksen lisääntymisen huomioon ottamiseksi on otettu käyttö lineaarinen suuntaus, jossa perusviivan muodostavat vuosien 2003, 2004 ja 2005 tuotantoa ja kauppaa koskevat luvut. Tapauksissa, joissa lineaarinen suuntaus olisi johtanut suurempaan ylijäämään, on käytetty kotimaisen tuotannon keskivaihtelua, tuonti mukaan luettuna ja vienti pois luettuna, viimeisimmän kolmen vuoden aikana.
(6)
Pienten ylijäämien pois sulkemiseksi on käytetty kynnysarvoa seuraavasti: jos tietyn tuotteen ylijäämävarasto on enintään 10 prosenttia siitä määrästä, jota pidetään kyseisen tuotteen tavanomaisena tasausvarastona asianomaisessa uudessa jäsenvaltiossa, jäsenvaltiolta ei tulisi periä maksua. Tämä 10 prosenttia kattaa liittymistä edeltäneellä ajanjaksolla vallinneissa erityisissä olosuhteissa kerättyjen tilastotietojen virhemarginaalin sekä tämän toimenpiteen monimutkaisuuden ja laajuuden.
(7)
Lisäksi komissio pyysi uusia jäsenvaltioita esittämään huomautuksia ja perusteita erityisistä olosuhteista, joiden vuoksi varastot ovat tavanomaista suuremmat, ja tarkasteli näitä. Perustelut eivät olleet riittäviä johdanto-osan 1-6 kappaleissa kuvattua menetelmää noudattaen vahvistettujen lukujen muuttamiseen.
(8)
Laskelman olisi perustuttava jäsenvaltioiden toimittamiin virallisiin Eurostatin tietoihin, jos niitä on saatavilla. Jos näitä tietoja ei tilastojen luottamuksellisuuden vuoksi ole saatavilla, olisi niiden sijaan käytettävä uusien jäsenvaltioiden komissiolle virallisesti toimittamia tietoja.
(9)
Bulgarian osalta johdanto-osan 1-6 kappaleissa kuvatun menetelmän matemaattinen soveltaminen johdanto-osan 8 kappaleessa tarkoitettuihin tilastotietoihin johtaa tulokseen, jonka mukaan ylijäämävarastoja ei ole, jolloin johdanto-osan 7 kappaleessa kuvatun kaltaisia erityistilanteita koskevia huomautuksia ei tarvitse ottaa huomioon.
(10)
Ylijäämävarastojen taloudellisten seurausten laskemista varten olisi laskettava niiden poistamiskustannukset. Koska säilötyille sienille, joiden varastojen on todettu olevan merkittävästi ylijäämäisiä, ei ole myönnetty vientitukea, on vastaavan lähestymistavan varmistamiseksi aiheellista ottaa perustaksi sisäisten ja ulkoisten keskihintojen erotus. Koska ylijäämävarastojen määrittämisestä johtuvat taloudelliset seuraukset ovat luonteeltaan väliaikaisia, asianomaisten jäsenvaltioiden olisi maksettava vastaavat määrät unionin talousarvioon. On tarpeen vahvistaa kyseisille maksuille maksupäivämäärä. Ottaen huomioon Romanian mainitsema nykyinen vaikea taloustilanne on katsottu aiheelliseksi pidentää näiden maksujen maksuaika neljäksi vuodeksi.
(11)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Bulgariassa ja Romaniassa liittymispäivänä vapaassa vaihdannassa olleiden maataloustuotteiden määrät, jotka ovat suuremmat kuin määrät, joiden voidaan katsoa edustavan tavanomaista tasausvarastoa 1 päivänä tammikuuta 2007, sekä kyseisten määrien poistamisesta aiheutuvat, näiltä uusilta jäsenvaltioilta perittävät määrät vahvistetaan liitteessä.
2 artikla
1. Liitteessä vahvistettuja määriä pidetään tuloina unionin talousarvioon.
2. Romania voi maksaa liitteessä vahvistetut määrät unionin talousarvioon neljänä yhtä suurena eränä. Ensimmäinen erä on maksettava viimeistään sitä kuukautta, jona tämä päätös annetaan tiedoksi asianomaiselle uudelle jäsenvaltiolle, seuraavan toisen kuukauden viimeisenä päivänä. Seuraavat erät on maksettava viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2011, 31 päivänä lokakuuta 2012 ja 31 päivänä lokakuuta 2013.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Romanialle.
Tehty Brysselissä 12 päivänä elokuuta 2010.