РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 821/2011,
annettu 16 päivänä elokuuta 2011,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan vinyyliasetaatin tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin, jäljempänä ’unioni’, toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä joulukuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan vinyyliasetaatin tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun Ineos Oxide Ltd, jäljempänä ’valituksen tekijä’, jonka tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia vinyyliasetaatin kokonaistuotannosta unionissa, teki valituksen 22 päivänä lokakuuta 2010. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta aineellisesta vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn vireille panemiseksi.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille unionin tuottajille, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Yhdysvaltojen edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Komissio lähetti kyselylomakkeet neljälle tiedossa olleelle asianomaisen maan vientiä harjoittavalle tuottajalle. Kolme näistä tuottajista toimitti vastaukset lomakkeeseen. Neljäs vientiä harjoittava tuottaja kieltäytyi toimimasta yhteistyössä tutkimuksessa, ja sille ilmoitettiin, että sitä käsitellään perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti yhteistyöstä kieltäytyneenä yrityksenä.
(6)
Komissio lähetti kyselylomakkeet myös valituksen tekijälle ja toiselle valituksessa mainitulle unionin tuottajalle.
(7)
Koska tutkimuksessa on mahdollisesti osallisena suuri määrä etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Koska kuitenkin vain kaksi tuojaa ilmoittautui vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, päätettiin, että otanta ei ole tarpeen. Kaksi unionin tuojaa täytti kyselylomakkeen, ja niistä toisen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti.
(8)
Toisaalta käyttäjiksi ilmoittautui useita osapuolia. Näille osapuolille lähetettiin erityisesti käyttäjille suunnattu kyselylomake. Kyselylomakkeeseen vastasi 12 yritystä, ja niistä kahden toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti.
(9)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
(a)
Unionin tuottajat
Ineos Oxide Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta
Wacker Chemie AG, Saksa
(b)
Asianomaisen maan vientiä harjoittavat tuottajat
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Asianomaisen maan etuyhteydettömät yritykset
Terminal, Yhdysvallat [osapuolen nimi ja tarkka sijainti luottamuksellisia]
(d)
Etuyhteydessä olevat ja etuyhteydettömät yritykset unionissa
Celanese Chemicals Europe GmbH, Saksa
Lyondell Chemie Nederland B.V., Alankomaat
Terminal, unioni [osapuolen nimi ja tarkka sijainti luottamuksellisia]
(e)
Etuyhteydessä olevat yritykset, jotka eivät sijaitse unionissa eivätkä Yhdysvalloissa
Dow Europe GmbH, Sveitsi
(f)
Maahantuojat
Gantrade Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta
(g)
Käyttäjät
Vinavil, Mapei, Italia
Synthomer, Yhdistynyt kuningaskunta.
3. Tutkimusajanjakso
(10)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2009 ja 30 päivän syyskuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2007 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(11)
Tarkasteltavana oleva tuote on Yhdysvalloista peräisin oleva vinyyliasetaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2915 32 00.
(12)
Vinyyliasetaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, on etikkahaposta johdettu yleisesti myynnissä oleva kemikaali.
(13)
Vinyyliasetaatilla on useita käyttötarkoituksia. Suurin osa tuotetusta vinyyliasetaatista käytetään tuotantopanoksena kahden jatkojalostustuotteen, polyvinyyliasetaatin ja polyvinyylialkoholin, tuotannossa. Nämä jatkojalostustuotteet ovat merkittäviä polymeerejä useilla tuotannonaloilla. Vinyyliasetaattipolymeerejä käytetään yleisesti maalien, liimojen, pinnoitteiden ja tekstiilien viimeistelyaineiden tuotannossa.
(14)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevaa tuotetta on olemassa vain yhden lajista.
2. Samankaltainen tuote
(15)
Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä vinyyliasetaatilla ja asianomaisessa maassa tuotetulla ja unioniin viedyllä vinyyliasetaatilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Normaaliarvo
(16)
Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin ensin, oliko asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille ollut perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustavaa, eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärän osuus vähintään 5 prosenttia niiden tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unioniin.
(17)
Komissio tutki tämän jälkeen, voitiinko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus tutkimusajanjaksolla.
(18)
Kotimarkkinoiden myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin kotimarkkinoiden tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.
(19)
Tapauksissa, joissa yli 80 prosenttia kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui kustannukset ylittävillä hinnoilla ja myyntihintojen painotettu keskiarvo oli vähintään sama kuin tuotantokustannusten painotettu keskiarvo, normaaliarvo laskettiin kaikessa kotimarkkinamyynnissä veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona, riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei. Tapauksissa, joissa kannattavan myynnin määrä oli enintään 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä tai myyntihintojen painotettu keskiarvo oli alle tuotantokustannusten painotetun keskiarvon, normaaliarvo laskettiin vain kannattavan kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.
2. Vientihinta
(20)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että vinyyliasetaattia vientiin asianomaisesta maasta unioniin joko i) unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden kautta tai ii) yhden vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa unionin ulkopuolella sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta.
(21)
Molemmissa tapauksissa vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailta unionissa veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella; hintoja oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi.
3. Vertailu
(22)
Vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(23)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin käsittely-, varastointi-, kuljetus-, vakuutus- ja luottokustannusten, alennusten, palkkioiden ja tuontitullien erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4. Polkumyyntimarginaali
(24)
Yhteistyössä toimineille yhdysvaltalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella.
(25)
Polkumyyntimarginaalin määrittämiseksi yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin ensin yhteistyöstä kieltäytymisen taso. Sitä varten verrattiin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittaman unioniin suuntautuneen viennin määrää Eurostatin vastaaviin tuontitilastoihin.
(26)
Koska yhdysvaltalaisten yritysten yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 90 prosenttia), katsottiin alustavasti, että on asianmukaista vahvistaa yhdysvaltalaisten yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien jäännöspolkumyyntimarginaali yhtä korkeaksi kuin korkein yhteistyössä toimineelle viejälle määritetty tulli. Asiaa voidaan tarkastella vielä uudelleen lopullisessa vaiheessa.
(27)
Edellä esitetyn perusteella alustavat polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif unionin rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Kaikki muut yritykset
13,8 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(28)
Valituksen teki Ineos Oxide Ltd, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka on vinyyliasetaatin tuottaja unionissa ja edustaa valtaosaa unionin kokonaistuotannosta. Toinen unionin tuottaja, Wacker GmbH, tuki menettelyn vireillepanoa. Näin ollen valitusta tukivat unionin tuottajat, joiden osuus on yli 25 prosenttia unionin tuotannonalan tuottaman vinyyliasetaatin kokonaistuotannosta. Menettely on näin ollen pantu vireille perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(29)
Kolmannen unionissa sijaitsevan tuottajan (Celanese Europe GmbH) havaittiin olevan etuyhteydessä asianomaisessa maassa sijaitsevaan vientiä harjoittavaan tuottajaan. Tutkimuksen aikana saatujen tietojen mukaan vahvistettiin alustavasti, että kyseinen tuottaja oli Yhdysvalloissa sijaitsevan Celanese Corporation -yrityksen määräysvallassa kokonaan; kyseisellä yrityksellä on ratkaiseva asema keskeisissä Euroopan liiketoimissa, kuten liiketoimintasuunnittelussa, tuotannon valvonnassa sekä osto- ja myyntitoiminnassa.
(30)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Celanese Europe GmbH:n asema ryhmässä oli sellainen, että sen toiminta eroaisi muiden etuyhteydettömien tuottajien toiminnasta perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Katsottiin myös, että tämän yhteyden vuoksi yritys voisi saada suojaa vahingollisen polkumyynnin kielteisiltä vaikutuksilta. Lisäksi tällaisen yrityksen sisällyttäminen vahinkoa koskeviin päätelmiin vääristäisi unionin tuotannonalan kokoonpanoa koskevia kokonaistietoja.
(31)
Tällä perusteella pääteltiin alustavasti, että Celanese Europe GmbH olisi jätettävä pois unionin tuotannonalan määritelmästä.
(32)
Sen vuoksi kaksi tuottajaa, Ineos Oxide Ltd ja Wacker GmbH, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja ne edustavat 100:aa prosenttia unionin tuotannosta. Niistä käytetään jäljempänä ilmaisua ’unionin tuotannonala’.
2. Unionin markkinoiden määrittäminen
(33)
Sen määrittämiseksi, oliko unionin tuotannonalalle, sellaisena kuin se on määriteltynä 28 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa, aiheutunut merkittävää vahinkoa, tarkasteltiin, missä määrin unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto kytkösmarkkinoita varten olisi otettava huomioon analyysissä.
(34)
Unionin tuotannonala myy tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä a) vapaille markkinoille että b) kytkösmarkkinoille (saman yritysryhmän sisällä). Kytkösmarkkinoilla tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään raaka-aineena esimerkiksi erilaisten maaleissa, liimoissa ja pinnoitteissa käytettävien tuotteiden valmistuksessa.
(35)
Tässä yhteydessä tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä samaan ryhmään kuuluville yrityksille käytettäväksi raaka-aineena muiden tuotteiden valmistukseen pidetään ”käyttönä kytkösmarkkinoilla”, jos ainakin toinen seuraavista kahdesta edellytyksestä toteutuu: i) myynti ei tapahdu markkinahinnoilla tai ii) asiakas ei voi valita samaan yritysryhmään kuuluvaa tavarantoimittajaa vapaasti. Tutkimuksen kuluessa todettiin alustavasti, että myyntiä etuyhteydessä oleville yrityksille, jotka ostivat tarkasteltavana olevaa tuotetta raaka-aineeksi eri tuotteiden valmistukseen, oli pidettävä myyntinä kytkösmarkkinoilla; yritysten kauppapolitiikan mukaisesti nämä etuyhteydessä olevat yritykset eivät voineet valita tavarantoimittajaa vapaasti.
(36)
Tämä ero on merkityksellinen vahinkoanalyysin kannalta. Kytkösmarkkinoilla käytettäväksi tarkoitetun vinyyliasetaatin ei havaittu kilpailevan suoraan asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kanssa. Vapailla markkinoilla myytäväksi tarkoitetun tuotannon sitä vastoin havaittiin kilpailevan suoraan kyseisen tuonnin kanssa, koska tämä myynti tapahtui tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, joissa tavarantoimittaja voidaan valita vapaasti. Tämän perusteella kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden erottelu oli perusteltua tiettyjen vahinkoindikaattoreiden analyysissä.
(37)
Tältä osin havaittiin, että unionin tuotannonalaan liittyviä seuraavia taloudellisia indikaattoreita voitiin tarkastella viittaamalla koko toimintaan eli ottaen huomioon myös unionin tuotannonalan kytkösmarkkinakäyttö: tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja polkumyyntimarginaalin suuruus. Tämä siksi, että kyseisiin indikaattoreihin kohdistuu vaikutus riippumatta siitä, siirretäänkö tuote yrityksen tai yritysryhmän sisällä jatkojalostusta varten vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.
(38)
Kannattavuuden, kassavirran, investointien tuoton ja pääomansaantikyvyn osalta analyysi tehtiin vain vapaiden markkinoiden tasolla, koska kytkösmarkkinoiden hinnat eivät edusta tavanomaisia markkinaolosuhteita, ja tämä vaikuttaa kyseisten indikaattoreiden luotettavuuteen.
(39)
Muut unionin tuotannonalaan liittyvät taloudelliset indikaattorit, eli kulutus, myynti, markkinaosuus ja hinnat unionin markkinoilla, analysoitiin ja arvioitiin pääasiassa tarkastelemalla sellaista vapailla markkinoilla vallitsevaa tilannetta, jossa markkinaolosuhteet ovat mitattavissa ja liiketoimet tapahtuvat tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, jolloin tavarantoimittaja voidaan valita vapaasti.
(40)
Kytkösmarkkinat otettiin kuitenkin huomioon myös näiden indikaattoreiden osalta, ja niitä verrattiin vapaita markkinoita koskeviin tietoihin sen määrittämiseksi, muuttaisiko kytkösmarkkinoiden tilanne todennäköisesti pelkästään vapaita markkinoita koskevaan analyysiin perustuvia havaintoja.
3. Unionin kulutus
(41)
Unionin kulutus määritettiin lisäämällä vinyyliasetaatin kokonaistuontimäärä, joka saatiin Eurostatin tiedoista ja ristiintarkistettiin vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien asianomaisesta maasta peräisin olevaa tuontia koskevien tarkastettujen tietojen perusteella, unionin tuotannonalan ja unionissa sijaitsevan toisen tuottajan kokonaismyyntimäärään unionin markkinoilla.
(42)
Tavarantoimittajien vähäisen määrän ja perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti luottamuksellisten liiketietojen suojaamistarpeen vuoksi kulutuksen kehitys esitetään indeksoituna.
Taulukko 1
Kulutus unionissa
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kulutus yhteensä
100
90
87
99
Kytkösmarkkinat
100
96
100
104
Vapaat markkinat
100
88
82
97
(43)
Tarkastelujaksolla kulutus laski hieman koko unionin markkinoilla (1 %) ja vapailla markkinoilla (3 %). Kytkösmarkkinoilla kirjattiin sitä vastoin 4 prosentin nousu samalla kaudella.
4. Tuonti asianomaisesta maasta
4.1. Määrä ja markkinaosuus
(44)
Asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kehittyneet seuraavasti:
Taulukko 2
Tuonti Amerikan yhdysvalloista
Tuontimäärä (tonnia)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Yhdysvallat
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeksi (2007 = 100)
100
142
130
148
Markkinaosuus koko markkinoilla
Indeksi (2007 = 100)
100
159
150
149
Markkinaosuus vapailla markkinoilla
Indeksi (2007 = 100)
100
162
157
152
Lähde: Eurostat ja asianomaisilta osapuolilta kyselylomakevastauksista saadut tiedot.
(45)
Tuonti koko unionin markkinoille (kytkösmarkkinat ja vapaat markkinat) asianomaisesta maasta kasvoi tarkastelujaksolla 48 prosenttia. Tämä johti siihen, että markkinaosuus kasvoi samalla kaudella 49 prosenttia. Markkinaosuus vapailla markkinoilla kasvoi 52 prosenttia.
4.2. Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(46)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 3
Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinnat
Tuontihinnat (euroa/tonni)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Yhdysvallat
774
814
541
573
Indeksi (2007 = 100)
100
105
70
74
Lähde: Eurostat.
(47)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kohosivat hieman tutkimusajanjaksolla mutta laskivat 26 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä.
(48)
Unionin markkinoiden myyntihintoja tutkittiin vertaamalla unionin tuotannonalan vapailla markkinoilla veloittamia keskimääräisiä hintoja ja asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin keskimääräisiä hintoja. Unionin tuotannonalan hintoja oikaistiin tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen.
(49)
Näitä hintoja verrattiin yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin hintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif-hinta unionin rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut.
(50)
Vertailu osoitti, että kaikilta yhteistyössä toimineilta viejiltä tuodut tarkasteltavana olevat tuotteet myytiin tutkimusajanjaksolla unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat. Hintojen keskimääräinen alittavuus ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista oli 17,9 prosenttia yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tarkistettujen tietojen perusteella. Hintojen alittavuuden tasoon yhdistyivät vielä negatiivinen hintakehitys ja merkittävä hintojen aleneminen.
5. Tuonti muista kolmansista maista
(51)
Seuraavassa taulukossa esitetään muista kolmansista maista tulevan tuonnin kehitys.
Taulukko 4
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä
Tuontimäärä (tonnia)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Yhdysvallat
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeksi (2007 = 100)
100
142
130
148
Saudi-Arabia
0
0
0
73 156
Muut
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeksi 2007 = 100
100
59
18
9
Markkinaosuus koko markkinoilla
Indeksi (2007 = 100)
100
66
21
9
Markkinaosuus vapailla markkinoilla
Indeksi (2007 = 100)
100
68
22
10
Lähde: Eurostat.
(52)
Tarkastelujakson alussa tuonti asianomaisesta maasta kilpaili muista maista, kuten Taiwanista, Ukrainasta ja Venäjältä, tulevan tuonnin kanssa. Tarkastelujakson lopussa tuonti näistä perinteisistä lähteistä oli laskenut lähes nollaan.
(53)
Uusi vientiä harjoittava maa, Saudi-Arabia, joka tuli unionin markkinoille tutkimusajanjakson aikana, vei noin 73 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tämän kehityksen vaikutusta unionin tuotannonalaan käsitellään 91 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.
6. Unionin tuotannonalan tilanne
6.1. Yleistä
(54)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2007 tutkimusajanjakson päättymiseen asti.
(55)
Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, palkat ja polkumyyntimarginaalin suuruus) sekä mikrotaloudellisia indikaattoreita (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja tuotantokustannukset) arvioitiin koko unionin tuotannonalan tasolla. Arviointi perustui tietoihin, jotka saatiin unionin tuotannonalan toimittamista tarkastetuista kyselylomakkeista.
(56)
On huomattava, että valituksen tekijä hankki tuotantolaitoksensa vasta vuonna 2007; tämän vuoksi tiettyihin vahinkoindikaattoreihin (kannattavuus, palkat, investoinnit, investointien tuotto, kassavirta) liittyviä tietoja ei saatu vuodelta 2007. Näin ollen näiden indikaattoreiden analyysi kattaa kauden vuodesta 2008 tutkimusajanjaksoon. Muiden indikaattoreiden osalta vuotta 2007 koskevat luvut olivat saatavilla, ja niitä koskeva analyysi kattaa koko tarkastelujakson (vuodesta 2007 tutkimusajanjaksoon).
(57)
Valituksen tekijä toimittaa tarkasteltavana olevaa tuotetta ainoastaan vapaille markkinoille kun taas toinen unionin tuottaja keskittyy kytkösmarkkinoihin ja vain pieni osuus sen tuotannosta on suunnattu vapaille markkinoille. Kun otetaan huomioon, että tiedot vahinkoanalyysiä varten on saatu pääasiassa vain kahdesta lähteestä, joista toinen keskittyy pääasiassa kytkösmarkkinoille, ja että useiden vahinkoindikaattoreiden osalta on tehtävä ero koko markkinoiden ja vapaiden markkinoiden välille, unionin tuotannonalaan liittyvät tiedot oli indeksoitava, jotta voidaan säilyttää tietojen luottamuksellisuus perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
6.2. Makrotaloudelliset indikaattorit
6.2.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(58)
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään koko unionin tuotannonalan tuotannon, tuotantokapasiteetin ja kapasiteetin käyttöasteen kehitys.
Taulukko 5
Unionin koko tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Indeksi (2007 = 100)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuotanto yhteensä
100
105
102
92
Tuotantokapasiteetti yhteensä
100
121
126
143
Kapasiteetin käyttöaste yhteensä
100
87
81
64
(59)
Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin koko tuotanto laski 8 prosenttia tarkastelujaksolla.
(60)
Samana ajanjaksona tuotantokapasiteetti kohosi 43 prosenttia. Kapasiteetin kasvu ei kuitenkaan liittynyt uusien tuotantolinjojen perustamiseen vaan olemassa olevan kapasiteetin käytön tehostumiseen.
(61)
Näiden kahden tekijän yhdistelmä eli tuotantomäärän lasku ja tuotantokapasiteetin kasvu samalla kaudella johti kapasiteetin käyttöasteen merkittävään alenemiseen (36 %) tarkastelujaksolla.
6.2.2. Myyntimäärät ja markkinaosuus
(62)
Jäljempänä esitetyt luvut kuvaavat unionin tuotannonalan myyntimääriä, markkinaosuutta ja keskimääräisiä yksikkömyyntihintoja kokonaismarkkinoilla, kytkösmarkkinoilla ja vapailla markkinoilla.
Taulukko 6
Myyntimäärät ja markkinaosuus
Indeksi (2007 = 100)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Myynti yhteensä
100
99
96
88
Markkinaosuus (%)
100
110
111
88
Kytkösmarkkinamyynti
100
111
109
113
Markkinaosuus (%)
100
115
108
109
Myynti vapailla markkinoilla
100
89
86
67
Markkinaosuus (%)
100
102
104
69
(63)
Myyntimäärä laski kaiken kaikkiaan 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Lasku oli vieläkin jyrkempää vapailla markkinoilla, joilla pudotusta oli 33 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Kytkösmarkkinoilla suuntaus oli vastakkainen, ja myyntimäärä kohosi 13 prosenttia samalla kaudella.
(64)
Myyntimäärän lasku heijastui markkinaosuudessa, joka laski 11 prosenttia koko markkinoilla ja 31 prosenttia vapailla markkinoilla vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Kytkösmarkkinoilla suuntaus oli jälleen vastakkainen, ja markkinaosuus kohosi 9 prosenttia samalla kaudella.
6.2.3. Työllisyys, tuottavuus ja palkat
Taulukko 7
Työllisyys, tuottavuus ja palkat
Indeksi (2007 = 100)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä yhteensä
100
96
98
100
Tuottavuus yhteensä (yksikköä/työntekijä)
100
109
104
92
Vuosipalkat yhteensä
0
100
95
88
(65)
Kokonaistyöllisyys pysyi vakaana vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. On huomattava, että vinyyliasetaatin tuotanto ei ole erityisen työvoimavaltaista, eivätkä työllisyysluvut sen vuoksi liity tiiviisti tuotantolukuihin. Näin ollen työllisyys ei ole merkittävä indikaattori tällä sektorilla.
(66)
Kokonaistuottavuus työntekijää kohti laski tarkastelujaksolla 8 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä oli seurausta tuotannon laskusta ja tuotantokapasiteetin kohoamisesta, kuten 58 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selitetään.
6.2.4. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(67)
Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.
6.3. Mikrotaloudelliset indikaattorit
6.3.1. Yleisiä huomioita
(68)
Mikrotaloudelliset indikaattorit (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja tuotantokustannukset) analysoitiin koko unionin tuotannonalan tasolla (ks. 28 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(69)
Edellä esitetyistä indikaattoreista kannattavuuden, palkkojen, investointien, investointien tuoton ja kassavirran arvioinnissa oli keskityttävä vapaille markkinoille, mikä tarkoittaa sitä, että arvioinnissa tulevat esiin pääasiassa valituksen tekijän toimittamat tiedot. Edellä sanottu huomioon ottaen voittoa ja kassavirtaa koskevien indikaattoreiden kehittymistä ei voitu esittää indeksoituina luottamuksellisuussyistä.
(70)
Kuten lisäksi 56 kappaleessa selitetään, valituksen tekijä ei pystynyt toimittamaan vuotta 2007 koskevia tietoja tietyistä vahinkoindikaattoreista, minkä vuoksi kyseisten indikaattoreiden analyysi tehtiin vuodesta 2008 tutkimusajanjaksoon ulottuvalta kaudelta.
6.3.2. Varastot
(71)
Jäljempänä esitetyt luvut edustavat unionini tuotannonalan varastojen kehittymistä kunkin tarkasteltavana olevan kauden osalta.
Taulukko 8
Varastot
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Varastot yhteensä
100
86
49
69
(72)
Varastot pienenivät 31 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tätä indikaattoria ei voida kuitenkaan pitää relevanttina tällä sektorilla, sillä vinyyliasetaatin tuottajat tuottavat tilauksen mukaan ja varastot ovat yleensä pienet. Varastot vastaavat itse asiassa vain muutaman viikon toimituksia.
6.3.3. Myyntihinnat
(73)
Jäljempänä olevassa taulukossa näkyy unionin tuotannonalan hintojen kehitys jaettuna kokonaismarkkinoihin, kytkösmarkkinoihin ja vapaisiin markkinoihin.
Taulukko 9
Myyntihinnat
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kokonaismarkkinoilla
100
107
74
84
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kytkösmarkkinoilla
100
115
82
92
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta vapailla markkinoilla
100
102
69
77
(74)
Myyntihinnat unionin kokonaismarkkinoilla laskivat 16 prosenttia tarkastelujaksolla. Myyntihinnat putosivat molemmilla markkinoilla, vaikka lasku olikin jyrkempää vapailla markkinoilla (-23 %) kuin kytkösmarkkinoilla (-8 %).
6.3.4. Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti ja investoinnit
(75)
Samankaltaisen tuotteen kannattavuus vapailla markkinoilla määritettiin ilmaisemalla unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynnistä saama nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.
(76)
Kannattavuus vapailla markkinoilla laski tarkastelujaksolla. Tutkimusajanjaksolla raportoitiin tappioita joka kuukaudelta. Tämä oli seurausta sekä myyntimäärien että myyntihintojen voimakkaasta laskusta.
(77)
Jäljempänä olevasta taulukosta näkyy, että unionin tuotannonala kasvatti investointejaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, vaikka kannattavuus olikin laskussa. Investoinnit tehtiin pääasiassa tuoteteknologian ja prosessien kehittämiseen ja ylläpitämiseen tehokkuuden parantamiseksi.
Taulukko 10
Investoinnit
Indeksi 2008 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Investoinnit yhteensä
ei saatavilla
100
129
127
(78)
Investoinnit lisääntyivät 27 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(79)
Investointien kasvusta huolimatta investointien tuotto tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ei vastannut odotettua tuottoa ja laski vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
(80)
Myös kassavirrassa havaittiin laskua vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, ja se osoittaa, että unionin tuotannonalan kyky kerryttää rahavaroja heikkeni jatkuvasti, minkä seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni.
(81)
Näin ollen tuotannonala osoitti investointejaan lisäämällä, että sillä oli edelleen kyky hankkia pääomaa, joskin tätä kykyä haittasivat vähenevä myynti ja lisääntyvät vaikeudet kassavirran hankkimisessa.
7. Vahinkoa koskevat päätelmät
(82)
Unionin tuotannonalan tilanteen analyysi osoittaa kaikkien tärkeimpien vahinkoindikaattoreiden heikkenevän suuntauksen. Suhteellisen vakaassa kulutustilanteessa kokonaistuotanto putosi 8 prosenttia tarkastelujaksolla. Samalla kaudella unionin tuotannonala menetti 11 prosenttia koko markkinaosuudesta ja 33 prosenttia vapaiden markkinoiden osuudesta. Kapasiteetin käyttöaste laski 36 prosenttia. Samalla kaudella tuonti asianomaisesta maasta lisääntyi 48 prosenttia.
(83)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärä laski 12 prosenttia. Myyntimäärien voimakkaampi laskeva suuntaus voidaan havaita, jos tarkastellaan suuntauksia vapailla markkinoilla, joilla laskua oli 33 prosenttia tarkastelujaksolla.
(84)
Unionin tuotannonalan myyntimäärien laskuun liittyi hintojen 16 prosentin kokonaislasku. Kuten myyntimäärienkin tapauksessa, tilanne oli vieläkin heikompi vapailla markkinoilla, joilla hintojen lasku oli 23 prosenttia. Myyntimäärien lasku yhdessä hintojen laskun kanssa vaikutti voittotasoihin ja johti tappioihin tutkimusajanjakson kunakin kuukautena.
(85)
Ainoat indikaattorit, jotka osoittivat positiivista suuntausta, olivat investoinnit, jotka kasvoivat 27 prosenttia, sekä kyky hankkia pääomaa. Investoinnit eivät kuitenkaan tuottaneet odotettua tuottoa ja laskivat vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
(86)
Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa vahvistettiin, että jos tilanne jatkuu ennallaan, tutkimuksen aikana havaitut tappiot johtavat todennäköisesti siihen, että unionin tuotannonalan vapaille markkinoille suunnattu vinyyliasetaatin tuotanto ei jatku merkittävässä määrin.
(87)
Edellä esitettyjen seikkojen vuoksi unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(88)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tuleva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.
2. Yhdysvalloista tulevan tuonnin vaikutukset
2.1. Yleistä
(89)
Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä tapahtuneen polkumyyntituonnin kasvamisen ja samalla kaudella tapahtuneen unionin tuotannonalan markkinaosuuden menetyksen välillä on selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös polkumyyntituonnin negatiiviset hintavaikutukset; hinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat ja työnsivät näin alaspäin sen kannattavuutta.
(90)
Jotkin osapuolet väittivät, että kasvava tuonti vain korvasi aiemmin muista maista tullutta tuontia ja/tai johtui EU:n markkinoiden lisääntyvästä kysynnästä. Väitettä eivät kuitenkaan tue tuontitiedot (ks. taulukko 2) eivätkä kulutustiedot (ks. taulukko 1). On muistettava, että kulutus oli melko vakaalla tasolla (ks. 43 kappale) ja jopa laski hieman tarkastelujaksolla, kun taas Yhdysvalloista tuleva tuonti kasvoi 48 prosenttia.
3. Muiden tekijöiden vaikutukset
3.1. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutus
3.1.1. Saudi-Arabiasta tulevan tuonnin vaikutukset
(91)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että vinyyliasetaatin tuonti Saudi-Arabiasta oli unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy.
(92)
Saudi-Arabia onkin Yhdysvaltojen jälkeen toiseksi suurin vinyyliasetaatin viejä unioniin, kuten 53 kappaleessa todettiin. Tuonti Saudi-Arabiasta tuli markkinoille vasta tutkimusajanjakson aikana.
(93)
Jäljempänä olevassa taulukossa 11 esitetään Eurostatin luvut Saudi-Arabiasta ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnoista.
Taulukko 11
Muiden kolmansien maiden vientimyyntihinnat
euroa/tonni
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Saudi-Arabia
ei saatavilla
ei saatavilla
ei saatavilla
636
Indeksi (2007 = 100)
0
0
0
100
Muut
878
919
473
633
Indeksi (2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Taulukosta näkyy, että Saudi-Arabiasta tulevan tuonin keskimääräinen hinta 636 euroa oli verrattavissa muista kolmansista maista tulevan tuonnin hintoihin, jotka olivat keskimäärin 633 euroa; ne olivat 11 prosenttia korkeammat kuin keskimääräinen Yhdysvalloista tulevan tuonnin hinta 573 euroa.
(95)
Se, että Saudi-Arabia toimii samassa hintasegmentissä kuin muut tuojat ja hinnoissa on merkittävä ero Yhdysvaltojen vientihintoihin verrattuna, osoittaa että saudiarabialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintakäyttäytyminen on erilaista kuin yhdysvaltalaisten ja niiden mahdollinen vaikutus unionin tuottajiin on erilainen.
(96)
Näillä perusteilla voidaan päätellä alustavasti, että Saudi-Arabiasta peräisin oleva tuonti ei poista syy-yhteyttä Yhdysvalloista polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
3.2. Talouskriisin vaikutus
(97)
Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärien lasku johtuu kulutuksen vähenemisestä. Nämä osapuolet väittivät myös, että keskimääräisten myyntihintojen aleneva suuntaus aiheutui maailmanlaajuisesta talouskriisistä.
(98)
Muut asianomaiset osapuolet väittivät, että talouskriisin aikana kaikki petrokemian alan tuottajat, myös vinyyliasetaatin tuottajat, kärsivät vakavia tappioita, minkä vuoksi unionin tuotannonalalle aiheutuneiden tappioiden ei pitäisi katsoa aiheutuneen asianomaisesta maasta tulevasta polkumyyntituonnista.
(99)
Tässä tutkimuksessa kuitenkin osoitettiin (ks. 41-43 kappale), että unionin kulutuksen väheneminen vapailla markkinoilla oli mitätöntä tarkastelujaksolla. Sen vuoksi talouskriisin vaikutus kulutuksen vähenemisen suhteen ei voinut olla vastuussa myyntimäärien jyrkästä laskusta (ks. 62-64 kappale).
(100)
Unionin tuotannonalan vapaiden markkinoiden kannattavuuslukujen analyysissä kävi ilmi, että vinyyliasetaattiin liittyvä liiketoiminta kärsi erityisiä tappioita verrattuna muihin samankaltaisiin kemiallisiin tuotteisiin. Lisäksi näiden muiden tuotteiden kannattavuus elpyi kriisin jälkeen, kun taas vinyyliasetaattiin liittyvä liiketoiminta heikkeni edelleen. Näin ollen voidaan päätellä alustavasti, että vaikka talouskriisi mitä todennäköisimmin vaikutti vinyyliasetaattiin liittyvään liiketoimintaan, se olisi erotettava muista petrokemian sektoreista, koska valituksen tekijälle aiheutui kriisin jälkeenkin sitkeästi tappioita, jotka liittyvät suoraan Yhdysvalloista halvoin hinnoin tulevaan tuontiin. Tämän vuoksi väite hylättiin alustavasti.
(101)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että talouskriisi ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon siinä määrin, että se poistaisi syy-yhteyden unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Yhdysvalloista polkumyynnillä tulevan tuonnin väliltä.
3.3. Itse aiheutettu vahinko
(102)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että valituksen tekijä oli vaikuttanut heikkoon tilanteeseensa lisäämällä tuotantokapasiteettiaan laman aikana. Väitteen mukaan myynnin ja kannattavuuden väheneminen aiheutui näin ollen laman ja valituksen tekijän huonojen liiketoimintapäätösten yhteisvaikutuksesta.
(103)
Useat osapuolet väittivät lisäksi, että valituksen tekijän tuotantolaitoksessa käytetty teknologia on vahingon pääsyy. Valituksen tekijä oli kärsinyt tarkastelujaksolla useista seisokeista ja force majeure -tilanteista, ja väitteen mukaan valituksen tekijän myynnin vähenemisen pitäisi katsoa johtuvan näistä useista seisokeista eikä Yhdysvalloista tulevasta polkumyyntituonnista. Samanlaisia väitteitä esitettiin valituksen tekijän kannattavuudesta.
(104)
Väitteestä, jonka mukaan valituksen tekijän ei olisi pitänyt laajentaa tuotantokapasiteettiaan talouden taantuman aikana, on muistettava, että valituksen tekijä ei hankkinut uutta kapasiteettia vaan vain laajensi olemassa olevaa kapasiteettiaan optimoimalla käytössä olevia prosesseja. Tätä on pidettävä järkevänä liiketoimintapäätöksenä markkinoilla, joilla kokonaiskulutus on vakaata mutta myynti laskussa alhaisin hinnoin tulevan tuonnin aiheuttaman kilpailun vuoksi. Tämän vuoksi väite hylätään alustavasti.
(105)
Väitteestä, jonka mukaan teknisten ongelmien aiheuttamat seisokit johtivat valituksen tekijälle aiheutuneeseen vahinkoon, tutkimuksessa osoitettiin, että vinyyliasetaatin tuotantoprosessi edellyttää jaksoittaista huoltoa ja tehtaan sulkemista säännöllisin, suunnitelluin väliajoin. Näin ollen kolmea viidestä seisokista on pidettävä osana vinyyliasetaatin tuotantolaitoksen säännöllistä toimintaa.
(106)
Lisäksi havaittiin, että kaikki kolme suunniteltua seisokkia perustuivat valituksen tekijän tietoiseen päätökseen lopettaa tuotanto aikoina, joina polkumyyntituonnin aiheuttama hintapaine oli niin voimakas, että valituksen tekijä ei pystynyt toimimaan kestävillä hintatasoilla. Seisokkien aikana valituksen tekijällä oli riittävät varastot, jotta se pystyi toimittamaan tarvittavat pienet määrät, joista oli joko sovittu toimitussopimuksella tai jotka myytiin tavaraeräkauppana (päivän hintaan). Lisäksi alenevat varastotasot (ks. 72 kappale) vahvistavat, että tarkastelujaksolla tehtiin jatkuvia toimituksia.
(107)
Tällä perusteella todettiin, että valituksen tekijän seisokkien vaikutus ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden. Näin ollen asianomaisten osapuolten esittämät väitteet itse aiheutetusta vahingosta oli hylättävä.
3.4. Raaka-aineen saatavuus: Asianomaisen maan tuottajien luonnollinen kilpailuetu
(108)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että valituksen tekijän riippuvuutta ulkoisista raaka-ainetoimituksista pikemminkin kuin polkumyyntituontia olisi pidettävä yhtenä sen ongelmien päälähteenä. Lisäksi väitettiin, että yhdysvaltalaisilla viejillä on luonnollinen kilpailuetu, koska ne saavat edullisemmin raaka-aineita eli etyleeniä ja etikkahappoa.
(109)
Valituksen tekijän raaka-ainelähteisiin liittyviä ongelmia koskevaa väitettä ei voida hyväksyä, koska havaittiin, että myös valituksen tekijä pystyy hankkimaan edullisempien kanavien kautta: se saa materiaaleja toimittajansa tuotantolaitoksesta sekä sisaryrityksestä. Näin ollen keskeisten raaka-aineiden hinnat olivat verrattavissa asianomaisen maan markkinoiden hintoihin.
(110)
Tästä seuraa, että vaikka vinyyliasetaatin tuotantoon käytettävien pääraaka-aineiden yleiset hinnat saattoivat olla alempia Yhdysvaltojen kuin unionin markkinoilla, tällä ei ollut vaikutusta valituksen tekijän kustannuksiin.
(111)
Sitä, että raaka-aineiden hintaeroilla oli vain osittain vaikutusta valituksen tekijän kokemiin ongelmiin, tukee vielä se, että valituksen tekijän tuottamien muiden tuotteiden, jotka sisälsivät samoja raaka-aineita, kannattavuusluvut olivat huomattavasti paremmat.
(112)
Näillä perusteilla päätellään alustavasti, että raaka-aineen hintojen vaikutus ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden Yhdysvalloista polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(113)
Kuten on todettu, unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Yhdysvalloista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välillä on syy-yhteys. Muita vahingon mahdollisia syitä, kuten muista kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutusta, talouskriisin vaikutusta, vientiä harjoittavien tuottajien luonnollista kilpailuetua raaka-aineen suhteen sekä itse aiheutettua vahinkoa, on analysoitu, eikä millään niistä ollut sellaista vaikutusta unionin tuotannonalaan, että se olisi poistanut Yhdysvalloista polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
(114)
Edellä olevassa tarkastelussa selvitettiin kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, ja sen perusteella todettiin alustavasti, että tutkimusajanjaksolla Yhdysvalloista polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.
F. UNIONIN ETU
1. Unionin tuotannonalan etu
(115)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, joka alitti sen hinnat (ks. 48 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(116)
Unionin tuotannonala investoi tehokkuutensa parantamiseen ja on vähitellen järkeistämässä tuotantoprosessiaan. Voidaan odottaa, että toimenpiteet estävät alhaisin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin aiheuttaman epäterveen kilpailun jatkossa ja mahdollistavat näin unionin tuotannonalan tilanteen elpymisen.
(117)
Toisaalta jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan nykyinen rahoitustilanne ja kannattavuus, joita on analysoitu tässä tutkimuksessa (ks. 54 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), eivät ole riittävät vankat, jotta ne kestäisivät polkumyyntituonnin aiheuttaman lisäpaineen. Tästä seuraisi todennäköisesti unionin tuotannonalan tuotannon loppuminen tai merkittävä väheneminen vapailla markkinoilla.
(118)
Edellä esitetyn analyysin perusteella on odotettavissa, että unionin tuotannonalalle on etua väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta.
2. Tuojien etu
(119)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle tiedossa olleelle etuyhteydettömälle tuojalle, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(120)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että merkittävä osa yhden tuojan liikevaihdosta liittyy tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(121)
Tullien vaikutusta tuojan kannattavuuteen analysoitiin. Analyysi osoitti, että sen tuonnista saama voitto ja voittomarginaali ovat sellaiset, että toimenpiteiden käyttöönotto saattaisi johtaa sen kannattavuuden laskuun. Kustannusnäkökulmasta katsottuna toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi siis todennäköisesti tuojan liiketoimintaan. Tuoja kuitenkin vahvisti, että se pystyisi siirtämään ainakin osan kustannusten noususta asiakkaidensa maksettavaksi nykyisessä markkinatilanteessa, jossa kysynnän odotetaan pysyvän vakaana. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että tuoja voi hankkia tarkasteltavana olevaa tuotetta myös tuottajilta, joihin ei sovelleta tullia, kuten taiwanilaisilta viejiltä tai unionin tuottajilta.
(122)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus tuojiin olisi vähäinen.
3. Käyttäjien etu
(123)
Käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 12 käyttäjää: näistä kaksi tarkastettiin niiden asianomaisesta maasta tuoman tuontimäärän perusteella. Nämä yritykset sijaitsevat eri puolella unionia ja toimivat teollisten sovellusten, kuten pinnoitteiden, maalien ja liimojen, alalla.
(124)
Yhteistyössä toimineiden käyttäjien tuonnin osuus on noin kolmannes kaikesta Yhdysvalloista tulevasta tuonnista Eurostatin tietojen mukaan. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien vinyyliasetaattiostoista 30 prosenttia tapahtuu Yhdysvalloista ja 57 EU:sta.
(125)
Tutkimuksen mukaan vinyyliasetaatin osuus on kahden tarkastetun käyttäjän tuotantokustannuksista keskimäärin kolmannes.
(126)
Jotkin käyttäjät väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotto lisäisi niiden tuotantokustannuksia ja että kustannusten nousua olisi vaikea siirtää asiakkaiden maksettavaksi markkinoilla vallitsevan voimakkaan hintakilpailun vuoksi. Väitteen mukaan tämä vaikeus johtaisi joko käyttäjien markkinaosuuden pienenemiseen unionin ulkopuolella sijaitsevien kilpailijoiden eduksi tai niiden nykyisten tuotantoprosessien vaihtamiseen sellaisiksi, joissa ei käytetä tarkasteltavana olevaa tuotetta. Väitteen mukaan toimenpiteiden lopullisena seurauksena olisi käyttäjien voittomarginaalien merkittävä aleneminen.
(127)
Kaksi näistä käyttäjistä väitti, että pienentyneet voittomarginaalit johtaisivat vähäisempiin tuotantoinvestointeihin, minkä seurauksena työllisyys heikkenisi.
(128)
Kun otetaan huomioon käyttäjien terveet kannattavuustasot, voidaan odottaa, että vaikka käyttäjät eivät pystyisikään siirtämään kustannusten nousua asiakkaidensa maksettavaksi, tullien käyttöönotto alentaisi niiden voittomarginaaleja vain hieman. Sen vuoksi on todennäköistä, että investoinnit tuotantoon eivät häiriintyisi eikä työllisyyteen kohdistuisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia. Edellä esitetyn perusteella väite hylätään.
(129)
Väitteestä, jonka mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat toimenpiteet haittaisivat unionin käyttäjien kilpailukykyä, koska niiden tuotantokustannukset kohoaisivat ja muiden kolmansien maiden jatkojalostustuotteiden tuonti saisi etulyöntiaseman, on muistettava, että tullien tarkoituksena ei ole lopettaa tuontia ja että toimenpiteiden taso ei ole sellainen, että se estäisi käyttäjiä hankkimaan tuotetta Yhdysvalloista. Polkumyyntitullien tarkoituksena on palauttaa tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Edellä esitetyn perusteella ja kun otetaan huomioon, että vain kolmannes käyttäjien vinyyliasetaatin kulutuksesta on peräisin Yhdysvalloista, väite on hylättävä.
(130)
Edellä esitetyn lisäksi on myös tuotava esiin, että monet käyttäjät totesivat, että vinyyliasetaatin lähteiden vähäisyyden vuoksi unionista peräisin olevan vinyyliasetaatin riittävä saanti on asetettava etusijalle. Tältä osin on muistettava, että tutkimuksen mukaan on todennäköistä, että unionin tuotannonala ei pysty toimittamaan vinyyliasetaattia vapaille markkinoille, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Toimituslähteiden monipuolisuuden osalta toimenpiteiden käyttöönotto olisi näin ollen myös unionin käyttäjien edun mukaista.
(131)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönoton negatiiviset vaikutukset käyttäjiin olisivat vähäisiä.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(132)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen mukaan ei voida selvästi päätellä, että Yhdysvalloista peräisin olevan vinyyliasetaatin tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi unionin edun mukaista.
G. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
(133)
Edellä esitettyjen polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
1. Vahingon korjaava taso
(134)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(135)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(136)
Näin ollen vahingon korjaava taso laskettiin vertaamalla polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräistä hintaa ja unionin tuotannonalan tavoitehintaa. Tavoitehinta laskettiin lisäämällä tavoitevoittomarginaali unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin. Tavoitevoittomarginaali asetettiin alustavasti 9,9 prosenttiin. Tähän voittomarginaaliin päädyttiin ottamalla huomioon kannattavuus, joka perustuu keskimääräisiin voittoihin (käyttökate/myynti), jotka vinyyliasetaattialaa vastaavalla petrokemian alalla toimivat yritykset saavuttivat vuosina 2007-2009.
(137)
Tulokseksi saadut alittavuusmarginaalit ovat yli 30 prosenttia.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(138)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että asianomaisesta maasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tullien olisi oltava todettujen polkumyyntimarginaalien suuruiset.
(139)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Kyseisiä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Yhdysvalloista peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(140)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista koskevat pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tarvittaessa komissio muuttaa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
(141)
Edellä todetun perusteella ehdotetut väliaikaisen polkumyyntitullin määrät ovat CIF unionin rajalla -hinnasta ilmaistuina seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen tulli
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Kaikki muut yritykset
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. ILMOITTAMINEN
(142)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaa vinyyliasetaattia, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2915 32 00.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Kaikki muut yritykset
13,8 %
B999
3. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
27. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä elokuuta 2011.