РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 март 2012 година
относно държавна помощ № SA.29041 (C 28/2009, ex N 433/2009) Мерки в полза на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(нотифицирано под номер C(2012) 1369)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/246/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощ C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 17 юли 2009 г. Румъния изпрати уведомление за две мерки за (наричано по-долу „уведомлението“) подкрепа на Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (наричано по-долу „Oltchim“ или „дружеството“): i) преобразуването на дълг към публичните органи в размер на 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR (3)) в собствен капитал; и ii) държавна гаранция, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR. Румъния изпрати уведомление за тези две мерки за държавна подкрепа поради съображения за правна сигурност, като заяви, че те не включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(2)
Преди това уведомление, на 10 април 2008 г. PCC SE (наричано по-долу „PCC“), дружество със седалище в Дуисбург, Германия, което понастоящем притежава миноритарен дял от 18,31 % в Oltchim, подаде официална жалба, в която твърди, че планираното преобразуване на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ.
(3)
След регистрирането на жалбата Комисията обмени кореспонденция и информация с румънските органи, Oltchim и жалбоподателя, както и проведе няколко срещи с румънските органи и представители на Oltchim, от една страна, и с представители на жалбоподателя, от друга страна.
(4)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС относно мерките, за които е отправено уведомление (наричано по-долу „решението за откриване“). Румъния представи мнението си относно решението за откриване на 3 ноември 2009 г.
(5)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 декември 2009 г. (4). С писма от 21 декември 2009 г. Комисията прикани осем дружества, които като конкуренти на Oltchim са потенциално заинтересовани от процедурата, да представят мнения относно решението за откриване.
(6)
Комисията получи мнения от пет трети страни: с писмо от 26 януари 2010 г. - от Vestolit GmbH & Co. KG (наричано по-долу „Vestolit“); с писмо от 26 януари 2010 г. - от Ineos ChlorVinyls (наричано по-долу „Ineos“); с писма от 27 януари 2010 г. и 28 януари 2010 г. - от две дружества, които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност (наричани по-долу „анонимни страни I и II“); и с писмо от 29 януари 2010 г. - от г-н Virgil Bestea, частно лице.
(7)
Тези мнения бяха предадени на Румъния с писмо от 2 март 2010 г. Румъния отговори на мненията на горепосочените трети страни с писмо от 8 април 2010 г.
(8)
Шеста трета страна - Firebird Management LLC (наричано по-долу „Firebird“ - инвестиционен холдинг, притежаващ по това време 1,328 % от акциите на Oltchim - предостави информация и мнение с писма от 27 май 2010 г. и 8 юли 2010 г. Мненията на Firebird бяха предадени на Румъния с писма съответно от 25 юни 2010 г. и 27 юли 2010 г.
(9)
Жалбоподателят PCC предостави информация по случая с писма от 6 май 2010 г., 18 май 2010 г., 19 май 2010 г., 28 май 2010 г., 13 юни 2010 г., 18 юни 2010 г., 22 юли 2010 г., 6 август 2010 г., 2 септември 2010 г., 18 октомври 2010 г., 9 април 2011 г. и 14 април 2011 г. Освен тези мнения PCC изпрати много информация, свързана със случая, главно включваща различни статии от вестници и друга, предимно публично достъпна информация.
(10)
Освен това анонимни страни I и II (които също представиха мнения относно решението за откриване и които поискаха поверителност по отношение на тяхната идентичност) представиха допълнителна информация на 21 септември 2010 г., 22 февруари 2011 г., 28 февруари 2011 г., 26 юли 2011 г. и 28 октомври 2011 г.
(11)
Комисията предаде мненията, посочени по-горе в съображения (9) и (10), на Румъния в случаите, когато те съдържаха нова информация и доводи и бяха свързани с настоящата процедура, с писма от 25 юни 2010 г., 2 август 2010 г., 9 септември 2010 г., 22 септември 2010 г., 20 октомври 2010 г. и 23 ноември 2011 г.
(12)
Румъния отговори на допълнителните мнения, представени с писма от 30 юли 2010 г., 2 септември 2010 г., 12 октомври 2010 г., 26 октомври 2010 г., 23 ноември 2010 г. и 7 декември 2011 г. Тя също така предостави допълнителна информация по случая с писма от 29 март 2011 г., 14 април 2011 г., 27 юли 2011 г., 9 септември 2011 г. и 21 септември 2011 г.
(13)
След решението за откриване в Брюксел бяха проведени няколко срещи между службите на Комисията и румънските органи: на 30 юни 2010 г., 15 юли 2010 г., 19 май 2011 г. и 12 септември 2011 г. Службите на Комисията също проведоха няколко срещи с представители на жалбоподателя PCC.
(14)
С писмо от 22 юни 2011 г. румънските органи оттеглиха уведомлението си от 17 юли 2009 г. относно държавната гаранция за заем в размер на 424 млн. EUR. Те също така уведомиха Комисията, че запазват уведомлението си относно преобразуването на дълга в собствен капитал.
(15)
На 10 август 2011 г. румънското правителство одобри меморандум, който упълномощава представители на Министерството на икономиката, търговията и бизнес средата, AVAS (5) и Oltchim да приемат частноправна конвенция между AVAS и Oltchim, с която дружеството ще признае лихвите, начислени върху публичния дълг от 1 януари 2007 г. насам.
(16)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи обявиха, че Oltchim и AVAS възнамеряват да сключат горепосочената частноправна конвенция и че AVAS също така ще преобразува лихвите, начислени по този начин, в собствен капитал, заедно с главницата по дълга.
(17)
С писмо от 21 октомври 2011 г. румънският министър-председател Emil Boc изрази твърдия ангажимент на румънското правителство изцяло да приватизира Oltchim, включително целия дял, принадлежащ на държавните органи след преобразуването на дълга. Съобщението за приватизацията трябваше да бъде публикувано в края на март 2012 г., а приватизацията да бъдат завършена до края на май 2012 г. С писмо от 16 февруари 2012 г. новият румънски министър-председател Mihai-Răzvan Ungureanu потвърди тези ангажименти.
(18)
Румъния представи допълнителни мнения и информация с писма от 12 октомври 2011 г. и 23 декември 2011 г.
(19)
Писмата, посочени в съображения 17 и 18, показват, че Румъния е изменила уведомлението за мярка 1 в смисъл, че преобразуването на дълга към публичните органи в размер на 538 млн. RON трябва да бъде последвано от приватизацията на произтичащото от това дялово участие в Oltchim и че преобразуването трябва да бъде оценено с оглед на последващата приватизация.
II. ПРЕДИСТОРИЯ НА СЛУЧАЯ
II.1. Дружеството
(20)
Oltchim е голям румънски нефтохимически производител, произвеждащ поливинилхлорид (PVC), сода каустик, хлор, диоктил фталат (DOP) и полиетер полиоли. Основният продукт на дружеството е PVC (понастоящем около 37,5 % от общата му продукция) с пазарен дял в ЕС в размер на 2,1 % (6). Oltchim е едно от най-големите нефтохимически дружества в Румъния и Югоизточна Европа, произвеждащо 78 вида от 40 основни химически продукта. Дружеството изнася около 80 % от продукцията си в Европа и извън нея.
(21)
Oltchim е основният промишлен работодател във Vâlcea, румънски подпомаган регион съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. На 15 октомври 2011 г. работната сила се е състояла от 3 470 души (7). Поради настоящото трудно финансово положение дружеството временно е съкратило 1 000 служители през декември 2011 г. и още 993 служители през януари 2012 г (8).
(22)
Дружеството започва дейността си през 1966 г., през 1990 г. е реорганизирано и през 1997 г. е регистрирано на румънската фондова борса. Румънската държава (понастоящем чрез Министерството на икономиката) поддържа контролен дял от 54,8 % в дружеството. Основният миноритарен акционер е PCC, който е и жалбоподателят в тази процедура и също така притежава Rokita SA, полски конкурент на Oltchim, с дял от 18,31 %. Останалата част от акциите на дружеството се притежават от Nachbar Services Ltd (14,02 %), различни физически лица (11,04 %) и други юридически лица (1,81 %).
II.2. Събития преди присъединяването на Румъния към ЕС
II.2.1 Произход на публичния дълг
(23)
През периода 1992-2008 г. Oltchim инвестира общо приблизително 371 млн. EUR за модернизация на производствената си линия (от които 118,8 млн. EUR бяха инвестирани през 2007/2008 г.). Във връзка с някои от тези инвестиции през периода 1995-2000 г. Oltchim сключи поредица от 12 търговски заема приблизително на обща стойност 171 млн. DEM плюс 60 млн. USD. Заемите са подкрепени от държавни гаранции, издадени от Министерството на финансите.
(24)
Тъй като Oltchim не бе в състояние да изплати заемите, банките започнаха да изискват плащания по държавните гаранции от ноември 1999 г.
(25)
От 1999 г. до 2002 г. Министерството на финансите извършваше плащания по изисканите гаранции. То начисли значителни лихви и неустойки върху платените по този начин суми по държавните гаранции, станали изискуеми в периода 1999-2002 г., които варираха между 0,15 % и 0,3 % на ден, т.е. 54 %-110 % годишно (9).
(26)
До юни 2002 г. натрупаният дълг на Oltchim към Министерството на финансите, произтичащ от държавните гаранции плюс наложените върху тях лихви и неустойките, възлизаше на 303 млн. RON (приблизително 72 млн. EUR). По това време тази сума беше прехвърлена от Министерството на финансите на Румънската агенция (AVAS (10)), натоварена с възстановяването на публичния дълг, и беше консолидирана в щатски долари, така че да се запази стойността на дълга в хиперинфлационната среда, като получената по този начин сума беше 91 млн. USD.
(27)
В съответствие с румънското законодателство (Извънредна правителствена наредба 51/1998) AVAS не е имала специален мандат да налага лихви и неустойки върху публичния дълг, за чието събиране от дружествата длъжници е отговаряла.
II.2.2 Преобразуването на дълга от 2003 г.
(28)
Първият опит за приватизация на дружеството беше през 2001 г., когато AVAS договори и подписа с Exall Resources договор за продажба на дела на държавата в дружеството. Договорът за продажба беше отменен поради невъзможността на купувача да изпълни своите задължения за плащане и неговата неспособност да гарантира технологичните/екологичните инвестиции в дружеството.
(29)
Вторият опит за приватизация на Oltchim беше направен през октомври 2003 г., когато румънската агенция за приватизация APAPS публикува съобщение за продажба на дела на държавата. Потенциалните инвеститори бяха информирани, че публичният дълг ще бъде преобразуван в собствен капитал с цел повишаване на привлекателността на дружеството за потенциални инвеститори.
(30)
Тъй като потенциален инвеститор (Rompetrol) и миноритарни акционери обаче оспориха преобразуването на дълга от 2003 г. в румънски съдилища, офертата за приватизация беше отменена в началото на ноември 2003 г. Независимо от това през ноември 2003 г. дългът към AVAS в размер на 95 млн. USD (т.е. прехвърлените 91 млн. USD плюс допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите при прилагането на гаранциите и прехвърлени на AVAS от юни 2002 г.), равняващ се на 322 млн. RON, беше преобразуван в собствен капитал с решение на Общото събрание на акционерите на Oltchim (в което държавните представители имаха мнозинство от гласовете). Публичният дял в Oltchim по този начин се увеличи от 53,26 % до 95,73 %.
(31)
През ноември 2005 г. търговският съд във Vâlcea отмени решението на Общото събрание на Oltchim за преобразуване на дълга на основание, че преобразуването на дълга е било извършено, без да се даде възможност на миноритарните акционери също да участват в увеличаването на капитала.
(32)
През юни 2006 г. румънското правителство издаде Извънредна наредба (11), предоставяща мандат на държавните представители в Общото събрание на акционерите на Oltchim да гласуват за необжалване на решението на съда, с което беше отменено първото преобразуване на дълга, както и за предприемане на необходимите стъпки за възстановяване на положението преди преобразуването. Решението на съда за отмяна на преобразуването на дълга стана окончателно през август 2006 г. Намаляването на акционерния капитал действително настъпи през ноември 2007 г. Дългът, получен в резултат на отмяната на преобразуването на дълга, беше вписан отново в счетоводните сметки по историческа стойност от 95 млн. USD, впоследствие равняваща се на 317 млн. RON.
II.2.3 Допълнително натрупан дълг
(33)
След първото прехвърляне на дълга през юни 2002 г. на AVAS през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. Министерството на финансите продължи да извършва плащания по държавните гаранции, които са станали изискуеми през ноември 1999 г. През периода 2003-2006 г., докато преобразуването на дълга от 2003 г. все още беше в сила, общата сума на допълнителните плащания, извършени от Министерството на финансите по изискуемите гаранции, възлизаше на 191 млн. RON. При прилагането на конвенцията, сключена през юни 2002 г. между Министерството на финансите и AVAS за прехвърляне на държавния дълг, Министерството на финансите също прехвърли всички тези вземания на AVAS на последователни траншове, следващи действителните плащания, извършени по гаранциите. AVAS също консолидира тези вземания в щатски долари, които през 2006 г. възлизаха на 60 млн. USD.
(34)
Така на 1 януари 2007 г. - датата на присъединяването на Румъния към ЕС - общият дълг на Oltchim към AVAS възлизаше на 60 млн. USD (12).
II.3. Събития след присъединяването на Румъния към ЕС
II.3.1 Развитие на дълга
(35)
От 1 януари 2007 г. насам всички плащания по външните заеми са извършени от Oltchim. Министерството на финансите вече не извършва никакви допълнителни плащания по държавните гаранции.
(36)
През ноември 2007 г. сумата от 95 млн. USD, получена в резултат на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга, беше вписана в счетоводните сметки на Oltchim и добавена към сумата от 60 млн. USD, свързана с допълнителните плащания, като по този начин общата стойност на публичния дълг възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON). Този публичен дълг от 155 млн. USD е посочен в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи (т.е. 508 млн. RON). Оттогава насам този деноминиран в щатски долари дълг е отчитан в счетоводните сметки на Oltchim в румънски леи и сумата в румънски леи е останала непроменена, тъй като при всеки нов период на отчитане дружеството е вписвало в счетоводния отчет историческата стойност в румънски леи (13), която винаги е била по-висока от приложимата по това време настояща стойност, тъй като с течение на времето румънските леи поскъпнаха по отношение на щатските долари.
(37)
Като изключение от общото правило, предвидено с Извънредна правителствена наредба 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе), въз основа на член 2, параграф 2 от Извънредна правителствена наредба 45/2006 (наричана по-долу „ИПН 45/2006“), през 2007 г. AVAS начисли лихва за периода 2003-2006 г., възлизаща на 29,9 млн. RON при едногодишния ЛИБОР (14) процент за депозити в щатски долари, за прехвърлените ѝ от Министерството на финансите вземания от Oltchim, които са били обект на преобразуването на дълга от 2003 г.
(38)
Поради това от ноември 2007 г. общата сума, дължима от Oltchim на AVAS, възлиза на 155 млн. USD (508 млн. RON) плюс 29 млн. RON - т.е. общо на 538 млн. RON. По-нататък в настоящото решение позоваванията на дълга ще се отнасят за дълга в румънски леи, тъй като преобразуването на дълга, за което е отправено уведомление, също е деноминирано в румънски леи.
II.3.2 Второто преобразуване на дълга
(39)
През януари 2007 г. румънският парламент утвърди със Закон 30/2007 ИПН 45/2006, която упълномощи AVAS да възстанови положението преди първото преобразуване на дълга и ѝ предостави мандат за извършване на второ преобразуване, при което този път също така да се зачете правото на предимство на миноритарните акционери.
(40)
Срещу този втори опит за преобразуване на дълга в собствен капитал обаче бяха изразени възражения от новия основен миноритарен акционер PCC, който отказа да участва в операцията.
(41)
PCC беше придобило дял от 1,2 % в Oltchim за 7,5 млн. EUR през май 2007 г., т.е. след датата, на която решението на националния съд за отмяна на първото преобразуване на дълга стана окончателно, тъй като не беше обжалвано нито от Oltchim, нито от румънските органи. Когато в счетоводните сметки на дружеството беше възстановено положението преди преобразуването на дълга, 1,2 %-ният дял на PCC стана 12 % (15).
(42)
През април 2008 г. PCC подаде жалба до Комисията, в която твърди, че преобразуването на дълга в собствен капитал включва несъвместима държавна помощ (вж. съображение 2 по-горе).
(43)
За да гарантират спазването на член 108, параграф 3 от ДФЕС, румънските органи решиха да получат одобрение на държавната помощ от страна на Комисията преди извършването на второто преобразуване на дълга и отправиха уведомление за тази мярка.
II.4. Настоящо положение на Oltchim
(44)
Румънските органи твърдят, че след извършеното през 2006 г. възстановяване на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга те отново са направили опит за приватизация на задлъжнялото дружество съответно през 2006 г. и 2008 г. Според румънските органи никой инвеститор не е проявил интерес към неговото закупуване при такива условия.
(45)
Освен това според румънските органи предизвикателствата, пред които е изправено дружеството от 2008 г. насам, са: i) спирането на доставките на ключови суровини от основния доставчик Arpechim; ii) отрицателното въздействие върху нетната стойност на активите на дружеството, предизвикано от повторното наличие на значителен дълг след възстановяване през ноември 2007 г. на положението преди преобразуването през 2003 г. на дълга; iii) недостатъчната капитализация на дружеството, също дължаща се на възстановяване на положението преди преобразуването на дълга; и накрая iv) последиците от световната финансова и икономическа криза.
(46)
За финансовата 2008 година Oltchim претърпя оперативна загуба от 71 млн. RON (17 млн. EUR), нетна загуба от 226 млн. RON (54 млн. EUR) и натрупаните загуби достигнаха 1,367 млрд. RON (325 млн. EUR). След закриването на основния доставчик на етилен Arpechim през ноември 2008 г. дружеството функционираше с 45 % от капацитета си и около една трета от персонала беше временно отстранен от работа.
(47)
В края на 2008 г. акциите на Oltchim, притежавани до този момент от AVAS, бяха прехвърлени в портфейла на Министерството на икономиката.
(48)
През декември 2009 г. Oltchim закупи активи (инсталация за етилен) от предишния си доставчик Arpechim за [0]-[10] EUR (16) и заплати за своите стоково-материални запаси [10]-[20] млн. EUR. Според румънските органи придобиването беше финансирано от авансови плащания от клиенти. Arpechim отново поднови дейността си през май 2011 г.
(49)
На 31 декември 2009 г. финансовите отчети на Oltchim за 2009 г. показваха оперативна загуба от 26 млн. EUR (109 млн. RON), нетна загуба от 52,4 млн. EUR (220 млн. RON), натрупани загуби от 377 млн. EUR (1,584 млрд. RON) и отрицателен собствен капитал в размер на 112 млн. EUR (469 млн. RON).
(50)
На 31 декември 2010 г. финансовите отчети на Oltchim показваха оперативна печалба от 56 млн. EUR, нетна печалба от 32 млн. EUR (220 млн. RON) и натрупани загуби от 383 млн. EUR. Положителният оперативен и нетен резултат се дължеше на факта, че активите на Arpechim, закупени за [0]-[10] EUR бяха преоценени на [80]-[100] млн. EUR и разликата беше вписана в счетоводните книги като „печалба от изгодна покупка“.
(51)
На 30 юни 2011 г. шестмесечните финансови отчети на Oltchim (17) показваха оперативна загуба от 7,4 млн. EUR и нетна загуба от 17,4 млн. EUR, натрупани загуби от 401 млн. EUR и отрицателен собствен капитал в размер на 358 млн. EUR (без да се отчита дългът към AVAS).
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(52)
На 15 септември 2009 г. Комисията откри официално разследване на двете мерки за подкрепа на Oltchim, за които беше получено уведомление от Румъния през юли 2009 г.:
-
Мярка 1: преобразуване на дълг на обща стойност 538 млн. RON (приблизително 128 млн. EUR); и
-
Мярка 2:„държавна гаранция“, обхващаща 80 % от търговски заем в размер на 424 млн. EUR за допълнителни инвестиции за модернизация. (Румъния оттегли уведомлението си относно мярка 2 с писмо от 22 юни 2011 г.).
(53)
Комисията постави под въпрос дали, противно на доводите на Румъния, пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на дружеството и дали представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(54)
Освен това в решението за откриване на процедурата като възможна допълнителна държавна помощ беше определен фактът, че от 1 януари 2007 г. насам държавата не е начислявала лихви и/или неустойки върху дължимия публичен дълг (това беше определено като „мярка 3“).
(55)
Накрая Комисията изрази съмнения относно това дали мерките биха могли да се считат за съвместими с ДФЕС съгласно съответните правила за държавна помощ, ако бъде установено, че включват държавна помощ.
IV. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(56)
В своя отговор на решението за откриване румънските органи твърдят, че нито една от трите мерки не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като поведението на румънската държава е в съответствие с пазарните принципи.
(57)
По-специално Румъния настоява, че мерките, за които е отправила уведомление (преобразуването на дълга и държавната гаранция), биха гарантирали възстановяването на рентабилността на Oltchim чрез решаване на проблема с недостатъчната капитализация и чрез осигуряване на необходимите средства за неговата стратегия за растеж. Освен това Румъния подчерта, че Комисията трябва да вземе предвид двойната роля на държавата като акционер и кредитор на Oltchim.
(58)
Накрая, Румъния твърди, че мярка 3 не представлява държавна помощ, тъй като поведението на държавата по отношение на отказа от принудително събиране на предишния дълг е стриктно свързано с планираното преобразуване на дълга, както и че по отношение на този дълг поведението на румънските органи е било последователно в съответствие с това, което би избрал да направи един пазарен оператор при подобни обстоятелства.
V. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(59)
В мнението си от 26 януари 2010 г. относно решението за откриване Vestolit изрази опасения по отношение на пакета от мерки за държавна подкрепа, за който беше отправено уведомление от Румъния през юли 2009 г. Vestolit се счита за конкурент на Oltchim, тъй като и двете страни осъществяват дейност в производството на PVC. Според Vestolit никой частен инвеститор не би подкрепил инвестиционна програма, която е насочена изключително към закупуването и обновяването на остарялата инсталация за етилен на Arpechim.
(60)
В писмото си от 21 януари 2010 г. Ineos твърди, че въз основа на информацията в решението за откриване изглежда, че Oltchim е предприятие в затруднение и поради това мерките за подкрепа, които трябва да бъдат взети от румънската държава в негова полза, е малко вероятно да бъдат предприети от частен инвеститор. Ineos също обърна внимание на факта, че европейският пазар на PVC се характеризира със значителен свръхкапацитет и поради това всяка потенциална помощ за един от участниците на пазара вероятно ще има силно нарушаващо въздействие.
(61)
Мнението, представено от Firebird на 28 май 2010 г., е с подобно съдържание като мненията, представени от горепосочените заинтересовани страни.
(62)
С писмо от 28 януари 2010 г. друг конкурент на Oltchim - анонимна страна I - също изрази мнение в същата насока като мненията на Vestolit и Ineos. Тя също така подчертава, че оперативната помощ не може да се счита за съвместима с ДФЕС и по отношение на Oltchim изглежда не съществуват други основания за съвместимост.
(63)
С писмо от 27 януари 2010 г. анонимна страна II твърди, че всички мерки за помощ, установени в решението за откриване, представляват несъвместима помощ. Анонимна страна II също така твърди, че:
а)
държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ;
б)
затрудненията, пред които е изправено Oltchim поради изискуемостта на държавните гаранции от ноември 1999 г. насам, се дължат на структурни проблеми на дружеството (лошо управление, грешен избор на бизнес стратегия, липсата на действително и ефективно преструктуриране);
в)
придобиването на Arpechim противоречи на търговските интереси на Oltchim; то няма да генерира печалба в бъдеще;
г)
последващите плащания, извършени от Министерството на финансите през периода юни 2002 г.-декември 2006 г. въз основа на изисканите държавни гаранции, показват, че Oltchim е било в затруднение през целия този период;
д)
Румъния действително се е опитала да приватизира дружеството само веднъж - през 2001 г., а последвалите „неуспешни“ опити за приватизация през 2003 г. и 2006 г. са били само стратегия за отказ от принудително събиране на публичния дълг;
е)
бизнес планът, на който се основава пакетът от мерки за подкрепа, за който беше отправено уведомление през юли 2009 г., не е надежден, особено по отношение на анализа на чувствителността и очакваната възвращаемост на инвестицията;
ж)
държавата би претърпяла значителна загуба чрез подкрепата на такава значителна инвестиционна програма, тъй като очакваните приходи от приватизацията на Oltchim не биха покрили разходите по мерките за подкрепа;
з)
с оглед на факта, че мерките, за които е отправено уведомление, включват държавна помощ, Румъния е трябвало да предложи план за преструктуриране на Oltchim, като даде възможност за оценка на съвместимостта на помощта съгласно Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране (18).
(64)
По-късно в хода на процедурата PCC насочи вниманието на Комисията към факта, че през юни 2010 г. румънската агенция за защита на околната среда е наложила на Oltchim екологична глоба в размер на14,34 млн. EUR за късното връщане на сертификатите за CO2 за 2009 г. (19). По мнението на PCC възможният отказ от принудително събиране на глобата включва допълнителна държавна помощ за дружеството. В писмото на Firebird от 8 юли 2010 г. също е поставен въпросът за екологичната глоба.
(65)
През октомври 2010 г. и октомври 2011 г. PCC също така уведоми Комисията, че държавният електрически доставчик SC Electrica SA (наричан по-долу „Electrica“) и други публични кредитори (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea - доставчик на солни разтвори и варовик; и SC CET Govora SA - доставчик на промишлена пара) имат значителни разсрочени вземания по отношение на Oltchim.
VI. МНЕНИЕ НА РУМЪНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(66)
В отговора си от 8 април 2010 г. относно мненията на заинтересованите страни Румъния до голяма степен се позовава на уведомлението и на изразеното от нея по-рано мнение в отговор на решението за откриване на процедурата.
(67)
По-специално Румъния заяви, че противно на твърденията на една от третите страни придобиването и обновяването на нефтохимическите активи на Arpechim включва цялото необходимо преструктуриране и е от съществено значение за дългосрочната жизнеспособност на дружеството, както и че от експлоатацията на интегрираната платформа на нефтохимическото звено Oltchim-Arpechim може да се очаква генериране на печалби.
(68)
Румъния също така повтаря доводите си, че предприетите действия за принудителното събиране на вземанията срещу Oltchim не са предоставили никакво предимство на дружеството. Накрая, Румъния също така подчерта намерението си за приватизация на Oltchim.
VII. ОТТЕГЛЯНЕ НА УВЕДОМЛЕНИЕТО ОТНОСНО ДЪРЖАВНАТА ГАРАНЦИЯ (МЯРКА 2)
(69)
Съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (20) дадена държава членка може да оттегли уведомлението след откриването на официалната процедура по разследване в разумен срок преди Комисията да вземе решение относно характера на помощта по мярката, за която е отправено уведомление. В такъв случай Комисията ще закрие процедурата с решение за обявяване на въпроса за безпредметен.
(70)
Румънските органи оттеглиха уведомлението относно държавната гаранция (обхващаща 80 % от заем в размер до 424 млн. EUR). Така по отношение на мярка 2 разследването на Комисията стана безпредметно.
VIII. ПОЗИЦИЯ НА РУМЪНИЯ СЛЕД ОТТЕГЛЯНЕТО НА МЯРКА 2
VIII.1. Изменение на мярка 1 - намерение на Румъния за приватизация
(71)
През февруари 2011 г. беше поискана съвместна предпазна програма на ЕС/Международния валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“) за финансово подпомагане с цел подпомагане на възобновяването на икономическия растеж в Румъния с акцент върху структурните реформи и същевременно за подобряване на фискалната устойчивост и укрепване на финансовата стабилност. През май 2011 г. Съветът прие решение (21) за предоставяне на превантивна средносрочна финансова помощ на Румъния в размер до 1,4 млрд. EUR. През март 2011 г. МВФ одобри ново превантивно стенд-бай споразумение (22) за Румъния. Съгласно това споразумение МВФ предоставя на разположение на Румъния финансова помощ в размер на 3 090,6 млн. специални права на тираж (СПТ) (3,5 млрд. EUR) за следващите две години. Финансирането се предоставя, при условие че Румъния изпълни редица цели за намаляване на бюджетния дефицит, посочени в Писмо за намерение, представено от румънските органи и отразено в Технически меморандум за разбирателство (наричан по-долу „ТМР“). Целите на Техническия меморандум за разбирателство включват, наред с другото, намаляване на просрочени задължения и загуби за публични предприятия. В Писмото за намерение и Техническия меморандум за разбирателство от 2 декември 2011 г. (23) Румъния пое ангажимента да обяви търг за приватизация на Oltchim до края на април 2012 г.
(72)
Това беше предшествано от няколко публични изявления от румънските органи, които бяха направени в течение на 2011 г., за обявяване на намерението на румънското правителство да приватизира Oltchim.
(73)
Румъния също заяви своя ангажимент за приватизация на Oltchim пред Комисията. По-конкретно, с писмо от 21 октомври 2011 г., адресирано до заместник-председателя Joaquín Almunia, румънският министър-председател Emil Boc заяви, че Румъния е поела ангажимента изцяло да приватизира Oltchim (включително и дела, който е бил обект на преобразуването на дълга) до май 2012 г. След назначаването на ново правителство в Румъния на 9 февруари 2012 г., новият министър-председател Mihai Razvan Ungureanu отново потвърди този ангажимент с писмо от 16 февруари 2012 г.
(74)
Поради бюджетните си ограничения Румъния вече не възнамерява да остане собственик на Oltchim и да финансира необходимите инвестиции чрез държавна гаранция, а цели да продаде дяловото си участие в Oltchim.
VIII.2. Развитие по отношение на мярка 3 - споразумението относно лихвата
(75)
С писмо от 9 септември 2011 г. румънските органи информираха Комисията, че от 1 януари 2007 г. възнамеряват да начислят лихва върху дължимия дълг към AVAS, възлизащ на 538 млн. RON. Румъния също така обясни, че това ще бъде извършено в рамките на споразумение-конвенция относно дълга между AVAS и Oltchim, с което дружеството ще възприеме дължимата лихва. В същото писмо румънските органи посочиха, че начислените по този начин лихви също ще бъдат преобразувани в собствен капитал, заедно с основния публичен дълг, както е посочено в мярка 1.
(76)
С писмо от 23 декември 2011 г. румънските органи предоставиха копие на частноправното споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между AVAS и Oltchim, с което дружеството призна начислените лихви върху публичния дълг за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г. на обща стойност 511 млн. RON. Румънските органи обясниха, че лихвата е изчислена като сложна лихва, като за лихва за забава за съответните периоди се използва най-високият лихвен процент, начислен от търговските банки за заемите, предоставени ефективно на дружеството от 1 януари 2007 г. насам, и чрез използване на приложимите от Комисията референтни и сконтови лихвени проценти. Този подход е довел до следните приложими лихвени проценти и начислени лихви по дълга към AVAS:
Таблица 1
Разбивка по години на лихвата, начислена от AVAS, за периода 2007-2011 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2010 г.
2011 г.
Приложим лихвен процент
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Размер на лихвата (закръглен в млн. RON)
58
87
129
114
123
Обща лихва по дълга към AVAS от 2007 г. насам: 511 млн. RON|
(77)
В същата кореспонденция румънските органи също така заявиха, че подготовката за извършване на преобразуването на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви ще започне скоро с оглед спазването на предложения срок за приватизация.
VIII.3. Доводи на Румъния относно намерението ѝ за приватизация
(78)
Както беше обяснено по-горе, румънските органи оттеглиха мярка 2 (вж. раздел VII отг). След оттеглянето на уведомлението по отношение на държавната гаранция румънските органи изразиха мнението, че настоящата мярка 1, т.е. преобразуването в собствен капитал на дълга към AVAS в размер на 538 млн. RON плюс начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на допълнителна сума от 511 млн. RON, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Румъния заяви, че мярката ще бъде в съответствие с пазара и като такава няма да предоставя предимство на Oltchim. По-конкретно румънските органи изразиха мнението, че за AVAS като кредитор е по-добре да преобразува целия дълг в собствен капитал и да продаде целия си дял в дружеството в краткосрочен план, отколкото принудително да събере дълга, тъй като пазарната стойност на получения след преобразуването на дълга дял на AVAS в дружеството би била по-висока от сумата, която тя би получила от ликвидацията на дружеството.
(79)
Румъния представи консултантски доклад, изготвен от Raiffeisen Capital & Investment SA (наричан по-долу „консултантският доклад“), за да докаже, че най-добрата стратегия на държавата за максимално увеличаване на нейната възвращаемост е да извърши преобразуване на дълга в собствен капитал, последвано от краткосрочна продажба на обединените пакети от акции.
(80)
В консултантския доклад се разглежда стойността на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация, от една страна, и стойността им при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация, от друга страна.
(81)
Оценката на ликвидацията се основава на два ликвидационни доклада (предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.). Резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието, която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването. (Подробно описание на използваните методологии и на резултата от оценяването, както и неговата критична оценка от страна на Комисията могат да бъдат намерени в раздел IX.3.3. по-долу.)
(82)
В доклада се заключава, че преобразуването на общия му дълг в собствения капитал би дало възможност за по-плавен и по-бърз процес на приватизация на дружеството и че финансовият резултат от този вариант е по-добър за AVAS от варианта за ликвидация.
IX. ОЦЕНКА
IX.1. Обща информация
(83)
За да установи дали разглежданите мерки представляват държавна помощ, Комисията трябва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тази разпоредба гласи че: „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(84)
Комисията отбелязва, че с оглед на оттеглянето на уведомлението относно мярка 2 (вж. раздел VII отг) следната оценка се отнася само за мерки 1 и 3. Мярка 1 беше изменена, тъй като Румъния свърза преобразуването на дълга в собствен капитал с приватизацията на Oltchim. Поради това оценката на последната мярка е извършена при допускането, че делът от собствения капитал, който AVAS ще има след преобразуването, веднага ще бъде продаден на частен инвеститор при справедлив, открит и прозрачен процес на продажба, който има за цел максимално увеличаване на приходите на AVAS.
(85)
Освен това Комисията счита, че въпросът дали AVAS като кредитор е предоставила някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез начина, по който е третирала дълга след 1 януари 2007 г., трябва да се оцени в контекста на ИПН 51/1998 (вж. съображение (27) по-горе) и Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга, в контекста на отправеното до Комисията уведомление за преобразуване на дълга - идентифицирано като мярка 1 в решението за откриване, както и в контекста на изменението на мярка 1 в резултат на съмненията, изразени от Комисията, и на ограниченията, произтичащи от програмата на ЕС/МВФ.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че намерението за пълна приватизация на дружеството до края на май 2012 г., което беше съобщено от румънските органи в писмото им от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г., се счита за неразделна част от мярка 1.
(87)
По отношение на екологичната глоба, от една страна, и неизплатените дългове на дружеството към Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea и SC CET Govora SA, от друга страна, Комисията отбелязва, че тези предполагаеми мерки не са били част от решението за откриване на процедурата. Поради това те не могат да съставляват част от настоящото решение. Комисията своевременно ще информира жалбоподателя за по-нататъшния курс на действие по отношение на тези твърдения въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
IX.2. Компетентност на Комисията преди присъединяването
(88)
Както беше посочено в раздел V по-горе, анонимна страна II изрази мнението, че някои от държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., все още са били в сила след присъединяването на Румъния към ЕС, а именно до 31 октомври 2009 г., и поради това от датата на присъединяване те следва да се разглеждат като нова помощ. Поради това Комисията трябва да оцени действителността на този довод и произтичащите от него възможни последици за оценката на мярката, за която е отправено уведомление.
(89)
Като общо правило член 107, параграф 1 от ДФЕС се прилага само от датата на присъединяване нататък. Изключение от това общо правило са мерките, които са били приведени в действие преди присъединяването и които продължават да са приложими след това. Съгласно Договора за присъединяване на Румъния към ЕС от 2005 г. (24), мерки, приведени в действие в Румъния преди датата на присъединяване и все още приложими след датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които биха могли да представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и не отговарят на изискванията за съществуваща помощ за целите на Регламент (ЕО) № 659/1999 (25), трябва да се считат за потенциална нова помощ от датата на присъединяване за целите на прилагането на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
(90)
В точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г. (26), въз основа на член 22 от същия Акт за присъединяване, се предвижда, че „всички мерки, все още приложими след датата на присъединяване, които представляват държавна помощ и не отговарят на изложените по-горе условия, се считат за нова помощ при присъединяването за целите на прилагането на член 88, параграф 3 от Договора за ЕС“.
(91)
По този начин горепосочената разпоредба обхваща мерки, приведени в действие преди датата на присъединяване (1 януари 2007 г.), които са все още приложими след тази дата. Понятието „приложими след датата на присъединяване“ е определено в редица решения на Комисията (27) като обхващащо схеми и индивидуални мерки, които не са ограничени във времето или при които конкретната отговорност на държавата не е категорично разграничена - с други думи случаи, при които точният риск за държавата все още не е известен към датата на присъединяване. С оглед на горните съображения трябва да се определи дали държавните гаранции, издадени в полза на Oltchim през периода 1995-2000 г., са били „приложими след присъединяването“ в смисъла, определен в горепосочената практика. За тази цел трябва да се провери дали е възникнала ситуация, при която държавните гаранции не са били ограничени във времето или при която точният риск за държавата не е бил известен преди датата на присъединяване.
(92)
След като разгледа условията и реда, при които въпросните държавни гаранции са били издадени, Комисията отбелязва, че те са представлявали отделни и индивидуални еднократни мерки, чрез които държавата е подкрепила дружеството за вземането на определени заеми за определени суми и определен срок. Датата, до която гаранциите са валидни, е била определена при тяхното издаване, тъй като гаранциите са с предвиден срок на валидност - до изтичането на срока на свързаните с тях заеми, който е бил точно определен в тези заеми. Срокът на валидност не е бил изменян след това. Поради това при присъединяването техният срок на валидност действително е бил ограничен във времето и е бил определен на дата преди присъединяването, а именно при сключването на споразумението за заемите. Поради това Комисията трябва да отбележи, че първата от ситуациите, при които дадена мярка се определя като „нова помощ“ от датата на присъединяване, а именно липсата при нея на ограничение във времето към датата на присъединяване, не е изпълнена в настоящия случай.
(93)
Второ, максималното ниво на отговорност на държавата е било определено в момента на предоставяне на гаранциите, тъй като гаранциите покриват само конкретния заем, за който са били предоставени. Поради това трябва също да се заключи, че вторият случай на „приложимост след присъединяването“, а именно неизвестният риск за държавата от датата на присъединяване, не е приложим.
(94)
Освен това Комисията също отбелязва, че държавните гаранции са станали изискуеми преди датата на присъединяване. От датата на тяхната изискуемост държавата е станала отговорна за изплащането на неизплатената сума по заемите, които са били взети с тяхната подкрепа, и действително е поела задълженията на дружеството за изплащане на въпросните заеми, като в резултат от това в станала кредитор на Oltchim за платените по гаранциите суми. Както беше посочено в раздел II.2 по-горе, плащанията, извършени по изискуемите гаранции, са продължили до 2006 г. От датата на присъединяване не са извършвани други плащания в тази връзка, тъй като Oltchim все още е било в състояние да обслужва неизплатената част от заемите.
(95)
Поради това следва е да се заключи, че държавните гаранции, предоставени на Oltchim през периода 1995-2000 г., не могат да бъдат определени като нова помощ по смисъла на точка 2.1, втора алинея от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния от 2005 г.
IX.3. Наличие на помощ: предимство
IX.3.1 Критерият за частния кредитор
(96)
Румъния твърди, че мярката, за която е отправено уведомление, състояща се от преобразуването на 1 049 млн. RON публичен дълг в собствен капитал с цел продажба на произтичащия от това общ дял скоро след това (до края на май 2012 г.), не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, тъй като който и да било частен кредитор в положение, подобно на това на публичния кредитор AVAS, би избрал този метод на събиране на дълга вместо ликвидацията на дружеството, която е финансово по-неизгодна за публичния кредитор.
(97)
За да се определи дали мярката, за която е отправено уведомление, предоставя неправомерно предимство на Oltchim, Комисията следва да оцени дали AVAS като публичен кредитор е действала по отношение на събирането на публичния дълг със същата грижа, каквато би положил един частен кредитор, стремящ се към максимално събиране на дължимия му дълг (28). При тази гледна точка се взема под внимание фактът, че с прехвърлянето на публичния дълг върху AVAS събирането на дълга се преследва от институция, която няма друга връзка с дружеството освен тази между кредитор и неговия длъжник. При оценката не се пренебрегва фактът, че Министерството на икономиката е публичен акционер на Oltchim, а се отчита, че публичният акционер няма роля във връзка със събирането на публичния дълг, което е възложено на кредитора AVAS. Комисията отбелязва обаче, че последиците от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, за настоящия акционер, т.е. Министерството на икономиката, също трябва да бъдат оценени, за да се заключи дали предложеното преобразуване на дълга, последвано от приватизация, е по-доброто финансово решение за държавата в сравнение с цялостната ликвидация на дружеството.
IX.3.2 Събиране на публичния дълг - оценка на мярка 3
(98)
В решението за откриване Комисията счита, че допълнителен елемент на държавна помощ би могъл да произтича от факта, че държавата не е начислявала никакви лихви и/или неустойки за забавени плащания по просрочения публичен дълг на Oltchim след присъединяването на Румъния към ЕС. Този публичен дълг е резултат от изискуемостта на държавните гаранции (вж. гореописаното в съображения 23-27 и оценката на държавните гаранции в съображения 88-95 по-горе). В решението за откриване Комисията изрази становището, че неначисляването на лихва и неизвършването на принудително събиране на дълга са предоставили предимство на Oltchim, като се има предвид, че дружеството се е възползвало от предоставения капитал безплатно.
(99)
За да се оцени дали Румъния е постъпила като частен кредитор по отношение на неизплатения дълг, произтичащ от изискуемостта на държавните гаранции, е необходимо да се оцени поведението на румънската държава през периода от 2007 г. до днес въз основа на информацията, налична за румънските органи в съответните моменти.
(100)
На първо място, Комисията отбеляза, че неначисляването на лихви и санкции от 2007 г. до изменението на уведомлението за мярка 1 произтича от ИПН 51/1998 (вж. съображение (27)). Това също трябва да се разглежда в контекста на Закон 30/2007, предоставящ мандат на AVAS за повторно извършване на преобразуването на дълга. По това време румънските органи са обмисляли продължаването на дейността на Oltchim и са планирали допълнителни инвестиции, а не неговата ликвидация.
(101)
Поради това Комисията първо трябва да установи дали Румъния е постъпила като частен кредитор, когато е взела решение през 2007 г. да извърши замяна на дълга срещу собствен капитал вместо да поиска принудителното събиране на дълга и/или ликвидацията на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва, че Румъния е следвала стратегията за преобразуване на дълга в собствен капитал с цел да продължи дейността на Oltchim след първия (неуспешен) опит за преобразуване през 2003 г. Поради това поведението на румънските органи в тази връзка е било в съответствие с предишното им поведение. Реакциите на пазара на предишните опити за приватизация, както и съдебните действия на миноритарните акционери показват вярата на пазара във фундаменталната жизнеспособност на дейността на Oltchim.
(102)
Освен това Комисията отбелязва, че Румъния е разполагала и с бизнес план (29) за Oltchim, който показва, че дружеството е жизнеспособно.
(103)
С оглед на тези елементи Комисията счита, че не е било неразумно за Румъния в ролята ѝ на кредитор да реши да извърши преобразуването на дълга в собствен капитал и да прокара закон в тази насока, който не предвижда начисляването на лихви и неустойки по неизплатения дълг, тъй като при всички случаи дългът е трябвало да бъде преобразуван в собствен капитал.
(104)
Този анализ не се опровергава от факта, че Румъния е потърсила одобрение на държавната помощ преди извършването на замяната на дълг срещу капитал. Всъщност по този начин Румъния просто е изпълнила задълженията си съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС. Предвид затрудненията, които Румъния е имала с миноритарните акционери по-рано и на които е продължила да се натъква при прилагането на Закон 30/2007, напълно логично е тя да потърси потвърждение от Комисията, че планираната операция не представлява държавна помощ.
(105)
Поради оценката на държавната помощ и изпълнението на задължението за запазване на съществуващото положение замяната на дълга срещу собствен капитал накрая е била отложена с пет години. Във връзка с това Комисията на първо място отбелязва, че до средата на 2011 г. Румъния е имала твърдото намерение да следва експанзивна инвестиционна стратегия по отношение на Oltchim, като тази възможност е била разгледана в редица експертни проучвания (30). Същевременното начисляването на лихви върху неизплатения публичен дълг е щяло да противоречи на стратегията на държавата да направи допълнителни инвестиции, за да възстанови рентабилността на дружеството и да увеличи стойността му с оглед на неговата приватизация в средносрочен или дългосрочен план.
(106)
В резултат на съмненията, изразени от Комисията в решението ѝ за откриване, по отношение на експанзивната инвестиционна стратегия, и което е по-важно, в резултат на бюджетните проблеми и програмата на ЕС/МВФ, Румъния е променила стратегията си през 2011 г. и е решила да приватизира дружеството незабавно след замяната на дълга срещу собствен капитал. Така тя се отказала от първоначалните си планове да направи допълнителни инвестиции в размер на 424 млн. EUR преди приватизацията.
(107)
В този нов контекст начисляването на лихви по дълга е станало разумна стратегия за държавата за максимално събиране на дължимия ѝ дълг.
(108)
Както беше посочено в съображения 75-77 по-горе, допълнителна сложна лихва е била начислена върху публичния дълг за периода от 1 януари 2007 г. нататък чрез частно споразумение, сключено на 22 декември 2011 г. между Oltchim и AVAS. По-специално лихвените проценти, които са били прилагани за публичния дълг, са съответствали на тези лихвени проценти, които са били по-високи: съответните референтни лихвени проценти на Комисията за всеки период или лихвените проценти, прилагани за частни заеми на дружеството за същия период, които биха могли да бъдат счетени за подходящи.
(109)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че Oltchim не е извлякло предимство от начина, по който публичните органи са действали след присъединяването по отношение на събирането на публичния дълг, който понастоящем ще бъде преобразуван в собствен капитал.
IX.3.3 Преобразуването на дълга - мярка 1
(110)
Комисията също така трябва да оцени дали се предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim чрез мярка 1, състояща се (след изменението на уведомлението - вж. съображения 14-16, 69-70 и 75-77 по-горе) от преобразуването в собствен капитал на публичния дълг в размер на общо 1 049 млн. RON, което скоро след това ще бъде последвано от пълна продажба на произтичащия от това публичен дял (приватизация). Общият размер на публичния дълг, който ще бъде преобразуван в собствен капитал, включва основния публичен дълг към агенцията за приватизация AVAS в размер на 538 млн. RON и начислените по него лихви за периода 1 януари 2007 г.-31 декември 2011 г., възлизащи на 511 млн. RON.
(111)
За да се оцени дали предложеното преобразуване на дълга предоставя някакво неправомерно предимство на Oltchim, следва да се определи дали преобразуването на дълга действително е най-добрият механизъм за събиране във възможно най-голяма степен на публичния дълг, както твърди Румъния. На практика Комисията трябва да определи дали един хипотетичен частен кредитор в положение, сравнимо с това на агенцията за приватизация AVAS, която е кредитор на Oltchim, действително би предпочел този механизъм за събиране на дълга пред другите налични алтернативи за неговото събиране, като се има предвид фактът, че длъжникът е изправен пред сериозни финансови затруднения. Министерството на икономиката, което понастоящем е акционер на Oltchim, не изпълнява никаква роля във връзка със събирането на публичния дълг, но въпреки това резултатите от двата възможни сценария за публичния акционер също са взети под внимание при анализа по-долу.
(112)
Румъния твърди, че предвид настоящото положение на дружеството (значителен недостиг на капитали и прекомерна задлъжнялост), единствените реалистични варианти, които би избрал един частен кредитор в положение, сравнимо с това на публичния кредитор AVAS, са: или i) ликвидация на дружеството, или ii) преобразуване на дълга в собствен капитал и впоследствие продажба на целия произтичащ от това дял в дружеството. Всеки частен кредитор, изправен пред такъв избор, би предпочел варианта, който ще доведе до максимално събиране на неизплатения дълг. С други думи, кредиторът би избрал „преобразуването на дълга, последвано от приватизация“, ако очакваната възвращаемост от приватизацията надвишава сумата, която би могла да бъде събрана чрез ликвидацията.
(113)
За да докаже, че преобразуването на дълга, последвано от продажбата на произтичащия от това дял, носи повече приходи за кредитора, отколкото ликвидацията, Румъния представи доклад на независимо консултантско дружество (вж. съображения 78-82 по-горе), в който се сравняват резултатите за кредитора, получени при двата сценария, т.е. съответно при преобразуване на дълга, последвано от приватизация, и при ликвидация.
(114)
Комисията подложи на критична оценка доклада, за да провери дали резултатите от него се оказват издържани при внимателен преглед и дали действително доказват, че чрез преобразуването на дълга в собствения капитал AVAS постъпва като частен кредитор. След внимателен преглед на доклада Комисията отбелязва следното:
(115)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на ликвидация: Оценката на ликвидацията се основава на предишен ликвидационен доклад на Raiffeisen от февруари 2011 г. и на ликвидационен доклад, изготвен от независимото консултантско дружество Romcontrol SA Bucharest през март 2011 г.
(116)
Съгласно румънското законодателство дружества, в които държавата притежава дял от най-малко 50 % + 1, се ликвидират при така наречената „специална процедура на доброволна ликвидация“, установена с Извънредна правителствена наредба 88/1997, Правителствено решение 577/2002 и Закон 137/2002 г. При тази специална процедура на доброволна ликвидация сумата, получена от ликвидатора от продажбата на активите на дружеството, трябва да се използва за покриване на неизплатените дългове на дружеството, като се следва същият ред на предимство, установен в Закон 85/2006 (румънският закон за несъстоятелността). Съответно приходите от ликвидацията трябва да се използват за покриване на дълговете в следния ред на предимство: 1) ликвидационни разходи; 2) дължими заплати; 3) привилегирован дълг (т.е. дълг, обезпечен със залози, ипотеки и други специални привилегии); 4) бюджетен дълг (данъци и други фискални задължения); 5) дълг към Министерството на финансите поради изискуемите държавни гаранции; 6) дълг от публични заеми; 7) обикновен (необезпечен) дълг; 8) акционери. В настоящия случай AVAS би била в третата категория кредитори (привилегировани кредитори), като при все това би се наредила след няколко (частни) привилегировани кредитори на Oltchim, тъй като публичният дълг е бил само частично обезпечен.
(117)
Консултантското дружество Romcontrol е оценило ликвидационната стойност на активите на Oltchim към 15 декември 2010 г., позовавайки се на метода на нетните преизчислени активи, при който се отчита ограниченото време на експозиция на пазара на обявените за продажба активи (31).
(118)
Въз основа на резултатите за ликвидационната стойност на активите според изчисленията на Romcontrol, Raiffeisen оцени резултата за кредитора AVAS и за държавата като акционер, като взе предвид задълженията на дружеството към 31 декември 2010 г. и предварителните му финансови отчети от същата дата („Ликвидационно проучване на Raiffeisen от февруари 2011 г.“). В това проучване е изчислено, че приходите, които ще бъдат получени от продажбата на активите на Oltchim, биха позволили събираемостта на приблизително [20]-[30] % от общите задължения на дружеството. Кредиторът AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор би удовлетворил около [80]-[100] млн. RON (което представлява [10] -[30] % от тогавашните си общи вземания в размер на 538 млн. RON). Като се има предвид отрицателната разлика между приходите от ликвидацията и задълженията на дружеството, държавата в качеството си на акционер не би удовлетворила никое от вземанията си.
(119)
През октомври 2011 г. Raiffeisen актуализира изчисленията в ликвидационното проучване от февруари 2011 г., за да се отчетат финансовите данни на дружеството от 30 юни 2011 г. и да включват лихвите, начислени върху публичния дълг от януари 2007 г. насам.
(120)
Според актуализираните изчисления AVAS в качеството си на частично обезпечен кредитор на Oltchim би удовлетворил около [100]-[120] млн. RON от общия дълг на дружеството към нея (което представлява [10]-[20] % (32) от общите вземания, т.е. главницата по дълга в размер на 538 млн. RON плюс лихвите). Министерството на икономиката като публичен акционер отново не би удовлетворило никое от вземанията си. Сумата, която ще бъде получена от AVAS, впоследствие беше дисконтирана (33) към текущата ѝ стойност към 30 юни 2011 г. В резултат на това AVAS би събрала [10]-[40] млн. EUR в случай на ликвидация на дружеството.
Таблица 2
Събиране на държавните вземания при сценарий на ликвидация
Вземания
(в млн. EUR)
Обща сума за събиране
(в млн. EUR)
Събиране Нетна настояща стойност (ННС) при 10,7 %
(в млн. EUR)
AVAS (кредитор)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Министерство на икономиката (акционер)
Дялово участие
[0]-[10]
[0]-[10]
Общи вземания на държавата
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
След това тази сума трябва да бъде сравнена с очакваната възвращаемост от преобразуването на вземанията на AVAS в собствен капитал, последвано от приватизация на дружеството.
(122)
Стойност на вземанията на AVAS при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация: в доклада резултатът за държавата при сценарий на преобразуване на дълга + приватизация бе изчислен въз основа на метода за стойността на предприятието (наричан по-долу „EV“), която е един от основните показатели, използвани в бизнес оценяването.
(123)
По отношение на използването на този метод Комисията отбелязва, че по принцип има няколко метода за определяне на стойността на собствения капитал на дадено предприятие.
(124)
Често използван е методът за множителя на EBITDA (печалбата преди лихви, данъци, обезценка и амортизация). Този метод позволява да се пресметне стойността на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(125)
Друг метод е анализът на дисконтираните парични потоци. Свободните номинални парични потоци на предприятието за бъдещите години се дисконтират със среднопретеглената цена на капитала WACC (34) и нетният дълг се изважда от получената стойност.
(126)
Трети метод е методът на коефициента на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствения капитал на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за тази година X с коефициент (множител), определен като подходящ за сектора, и изваждане на нетния дълг от получения резултат.
(127)
При всички тези методи (бъдещата EBITDA, паричните потоци и оборота) се използват прогнозни стойности. В разглеждания случай не всички методи за оценяване, които се основават на прогнозни стойности в бизнес плана, могат да бъдат надлежно използвани. Като се има предвид предвидената незабавна приватизация на дружеството, само новият собственик ще бъде в състояние да определи бъдещата бизнес стратегия на дружеството и по тази причина съответните прогнози в бизнес плана, необходими за използването на тези методи, не са налични и не могат да бъдат предвидени (35). Тъй като новият собственик ще трябва да предприеме значителни инвестиции, а и миналите резултати на дружеството не могат да се използват за правенето на прогнози за бъдещето.
(128)
При тези обстоятелства Комисията е на мнение, че единствените два налични метода за определяне на стойността на общия дял, притежаван от румънската държава, т.е. от AVAS и от Министерството на икономиката, са пазарната капитализация и EV. Трябва да се отбележи, че EV също включва параметрите, използвани за пазарната капитализация.
(129)
Пазарната капитализация се определя като цената на акция, умножена по броя на емитираните акции, и предоставя общата стойност на акциите в обръщение на дружеството. Този показател представлява обществен консенсус за стойността на собствения капитал на дадено дружество и може да се използва като заместител на общественото мнение за нетната стойност на активите на дружеството.
(130)
Пазарната капитализация на Oltchim беше изчислена въз основа на цената на неговите акции, наблюдавана на Букурещката фондова борса (36) за период от 44 месеца (2008 г.-август 2011 г.). Този интервал е достатъчно дълъг, за да бъде уместен, и пазарната капитализация през този период също е добър показател за цената, която пазарът е готов да плати за дружеството.
(131)
В този контекст Комисията отбелязва като положителен аспект факта, че цената на акция през неотдавнашния период май-август 2011 г. винаги е била по-висока от средната ѝ стойност за 44-месечния период. По-точно, докато среднопретеглената стойност е 0,53 RON на акция за 44-месечния период, цената на акция е достигнала дори 2,05 RON през юли 2011 г. (37) Така данните, използвани за установяване на пазарната стойност, могат да бъдат считани за консервативни.
(132)
Освен това по отношение на развитието на цената на акциите от септември 2011 г. насам (последния период с данни, използван в проучването на Raiffeisen) Комисията отбелязва като положителен аспект, че в последно време (от средата на октомври 2011 г. насам) цената на акциите се е увеличила значително и постоянно е била по-висока от среднопретеглената стойност от 0,53 RON, използвана във формулата за пазарна капитализация.
Фигура 1
Развитие на цената на акциите на Oltchim на Букурещката фондова борса през периода 23/02/2011 г.-23/02/2012 г.
(133)
Преди планираното преобразуване на дълга пазарната капитализация на Oltchim през наблюдавания период (януари 2008 г.-август 2011 г.) е била със среднопретеглена стойност (38) от 45 млн. EUR, а през последните три месеца от наблюдавания период (юни-август 2011 г.) тази стойност е била постоянно над 100 млн. EUR. Поради това пазарната капитализация явно надхвърля ликвидационната стойност на Oltchim ([10]-[40] млн. EUR), което е първата индикация, че продажбата на държавния дял при приватизацията е за предпочитане пред ликвидацията на дружеството.
(134)
Вторият метод, който може да се използва, е стойността на предприятието (EV). EV е мярка на стойността на дружеството, която често се използва като алтернатива на обикновената пазарна капитализация, тъй като се счита, че предоставя по-точна представа за стойността на дружеството. EV се определя като сума от пазарната капитализация на дружеството и нетния му финансов дълг. Този метод е бил използван от Raiffeisen Capital.
(135)
След изчисляването на пазарната капитализация другият елемент във формулата за EV - нетният дълг - е бил изчислен като сума от всички финансови дългове на дружеството (всички лихвоносни дългове на дружеството, а именно банкови заеми и просрочени/разсрочени задължения) (39).
(136)
Като следваща стъпка тогава е възможно да се изчисли медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV и на съотношението EV/акция за 44-месечния период. В доклада това беше направено за два сценария: сценарий с начислени лихви по дълга съгласно споразумението и сценарий без лихвите.
(137)
По този въпрос Комисията е на мнение, че лихвите, начислени съгласно споразумението, не следва да се вземат предвид при изчисляване на стойността на предприятието (EV) по следните причини: ceteris paribus, ако дългът нараства, собственият капитал намалява. Тези две въздействия имат противоположни посоки и по принцип не следва да водят до промяна на EV. Ако пазарът е знаел за лихвите, пазарната цена на акциите съответно е щяла да се понижи. В настоящия случай обаче сумата от лихви е била последващо добавена и не е била предвидена от пазара. Поради това от значение е актуалната информация, с която пазарът разполага към момента на оценяването.
(138)
С оглед на тези съображения за наблюдавания период са изчислени следните стойности на EV/акция.
Таблица 3
Изчисляване на стойността на съотношението EV/акция на Oltchim за наблюдавания период
Период
Брой на акциите
Средна цена на акция
Пазарна капитализация (цената на една акция x броя на акциите)
Нетен дълг
в хил. RON
Стойност на предприятието (пазарна капитализация плюс нетен дълг)
в хил. RON
Стойност на предприятието на акция
януари 2008 г.
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2008 г.
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2008 г.
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2008 г.
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2008 г.
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юни 2008 г.
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2008 г.
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
август 2008 г.
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
септември 2008 г.
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
октомври 2008 г.
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
ноември 2008 г.
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
декември 2008 г.
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
януари 2009 г.
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
февруари 2009 г.
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
март 2009 г.
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
април 2009 г.
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
май 2009 г.
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
юни 2009 г.
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
юли 2009 г.
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
август 2009 г.
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
септември 2009 г.
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
октомври 2009 г.
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
ноември 2009 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
декември 2009 г.
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
януари 2010 г.
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
февруари 2010 г.
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
март 2010 г.
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
април 2010 г.
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
май 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
юни 2010 г.
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
юли 2010 г.
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
август 2010 г.
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
септември 2010 г.
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
октомври 2010 г.
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
ноември 2010 г.
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
декември 2010 г.
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
януари 2011 г.
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
февруари 2011 г.
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
март 2011 г.
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
април 2011 г.
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
май 2011 г.
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
юни 2011 г.
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
юли 2011 г.
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
август 2011 г.
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
Въз основа на тази таблица бе изчислена медианната, средната и среднопретеглената стойност на EV на акция.
Таблица 4
Медианна, средна и среднопретеглена стойност на EV на акция на Oltchim
Цена на акция
Стойност на предприятието на акция
Медианна
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Средна
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Среднопретеглена
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Изчислената по-горе (медианна, средна и среднопретеглена) стойност на предприятието (EV) след това може да бъде използвана за определяне на стойността на акциите на държавата „след преобразуването на дълга“, като от тази EV се приспадне дългът на дружеството, който остава неизплатен след преобразуването; той ще продължи да бъде задължение на дружеството, което трябва да бъде обслужвано.
(141)
Полученият резултат е пазарната стойност на общия капитал, както е показано на Таблица 5.
Таблица 5
Изчисляване на пазарната стойност на собствения капитал въз основа на метода за EV
Изчисляване на пазарната стойност на общия капитал след преобразуването на дълга
Сценарии
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
EV/акция (в RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Брой на акциите преди преобразуването
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Стойност на предприятието (в млн. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Нетен дълг след преобразуването на дълга (в млн. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Пазарна стойност на собствения капитал (в млн. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
По отношение на нетния финансов дълг, използван в гореописаното изчисление, и двете стъпки при изчисляването, а именно: i) изчисляването на формулата за EV и ii) последващото изваждане, за да се получи пазарната стойност на собствения капитал, по принцип следва да се основават на пазарната стойност на дълга на дружеството.
(143)
На първо място, Комисията обаче отбелязва, че тъй като дългът на Oltchim не се търгува, а и при липсата на местен пазар за дългова търговия, е много трудно да се установи пазарната цена на този дълг. Вместо това пазарната стойност на дълга би могла да се определи теоретично, като се установи рейтингът на дружеството преди и след преобразуването на дълга. Тогава този рейтинг би могъл да се използва за оценка на вероятността от неизпълнение, която на свой ред може да се използва за оценка на пазарната стойност на дълга. При липсата на такива рейтинги и оценки Комисията счита, че такова изчисление не е възможно и че грешките, породени от използването на неправилно оценена пазарна стойност, биха били значителни.
(144)
На второ място, ако се допусне, че нетният дълг е търгуван при едно и също сконто от неговата балансовата стойност преди и след замяната, то тогава следва, че резултатите от изчислението въобще не се променят, независимо от размера на сконтото. Всяка промяна в стойността на нетния финансов дълг тогава би довела до пропорционална промяна с обратен знак в стойността на пазарната капитализация. Въздействието на прибавянето или на балансовата стойност на дълга, или на неговата пазарна стойност, е неутрално, тъй като стойността на дълга първо се прибавя, за да се получи EV, а после се изважда, за да се получи новата капиталова стойност на акциите.
(145)
Трето, ако се допусне, че оставащият след преобразуването дълг се търгува при сконто, различно от това преди преобразуването, при едно достоверно изчисление би трябвало да бъде отчетен фактът, че след замяната на дълга срещу собствен капитал пазарната стойност на оставащия дълг вероятно все още би била по-ниска от неговата балансова стойност, но във всеки случай би била по-висока от пазарната стойност на дълга преди замяната. При липсата на база за установяването на такова сконто обаче не е възможно да се симулират последиците от неговата промяна, тъй като би трябвало едновременно да се променят прекалено много параметри.
(146)
От друга страна Комисията отбелязва, че финансовите отчети на Oltchim са били изготвени в съответствие с Международните стандарти за финансово отчитане (МСФО) и одитирани от независимия одитор KPMG. В тези финансови отчети финансовите задължения са представени по тяхната справедлива стойност съгласно предписанията на Международен счетоводен стандарт (МСС) 39. МСС 39 определя справедливата стойност като сумата, за която даден актив може да бъде разменен, или даден пасив - уреден между информирани и желаещи страни в сделка при справедливи пазарни условия. На тази основа KPMG е удостоверило, че справедливата стойност на дългосрочния дълг на дружеството не се различава значително от балансовата му стойност.
(147)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията е на мнение, че действително е подходящо да се използва балансовата стойност на дълга, за да се изчисли пазарната стойност на собствения капитал.
(148)
Въпреки това с цел да провери надеждността на изчислението, Комисията в допълнение извърши анализ на чувствителността, т.е. определи процентната разлика между балансовата стойност и пазарната стойност на нетния дълг преди преобразуването, която ще изравни настоящата стойност на дела на държавата след преобразуването и ликвидационната стойност, при положение че пазарната стойност на дълга ще съответства на балансовата му стойност след преобразуването на дълга в собствен капитал. Тази процентна стойност може да се счита за един вид „марж на грешката“ при изчисляването на пазарната стойност на дълга.
(149)
Комисията счита, че от всички сценарии (EV, основана на медианната, средната и среднопретеглената стойност) среднопретеглената стойност представлява най-точният сценарий, тъй като в този случай стойностите се претеглят спрямо търгуваните обеми акции. За този сценарий горепосоченият марж на грешка е 15 %. Комисията заключава, че марж с такъв размер е достатъчно голям, за да се счита, че изчисляването на EV се основава на солидни данни.
(150)
Впоследствие, след като пазарната стойност на собствения капитал е изчислена, може да се изчисли стойността на произтичащия от преобразуването дял на държавата въз основа на пазарната стойност на общия капитал, основан на публичното дялово участие, което след преобразуването на дълга ще бъде следното (40):
Таблица 6
Дялово участие на румънската държава в Oltchim преди и след планираното преобразуване на дълга
Дялово участие преди преобразуването на дълга
Дялово участие след преобразуването на дълга
Дългът към AVAS плюс лихвите по него представлява преобразуваният дълг
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Министерство на икономиката
54,81 %
[0]-[5] %
Общо дялово участие на държавата
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
В резултат на това, след преобразуването на основния дълг към AVAS плюс начислените по него лихви съгласно споразумението, Oltchim ще има пазарна стойност на собствения капитал, варираща между [20]-[30] млн. EUR и [90]-[100] млн. EUR, което ще доведе до настояща стойност (41) на общия публичен дял ([80]-[100] %) между [15]-[30] млн. EUR и [75]-[90] млн. EUR. На Таблица 7 по-долу стойностите на предприятието (EV), изчислени за всички сценарии, са обобщени и сравнени със стойностите, приложими в случай на ликвидация.
Таблица 7
Сравнение на сценария на преобразуване на дълга, последвано от приватизация, спрямо сценария на ликвидация, въз основа на метода на EV
Очаквани приходи на държавата
(в млн. EUR)
Преобразуване на дълга и незабавна приватизация
Нетна настояща стойност на приходите, получени чрез ликвидация
Сравнение
EV въз основа на медианната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на средната цена на акция за 44-месечен период
EV въз основа на среднопретеглената цена на акция за 44-месечен период
Пазарна стойност на собствения капитал
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Пазарна стойност на общия публичен дял
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Нетна настояща стойност на общия публичен дял (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на AVAS (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
Нетна настояща стойност на дела на Министерството на икономиката (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Ликвидация Преобразуване на дълга и приватизация
(152)
Във всички оценени сценарии за EV както публичният кредитор AVAS, така и публичният акционер Министерството на икономиката ще получат по-добри резултати от преобразуването на дълга, последвано от приватизация, отколкото от ликвидацията на дружеството. Дяловото участие на настоящия публичен акционер - Министерство на икономиката - ще бъде намалено с преобразуването на дълга, което ще доведе до дял от [80]-[100] % за кредитора AVAS. Министерството обаче няма причина да се противопостави на преобразуването на дълга, тъй като в случай на ликвидация, то не би получило нищо за своя дял в дружеството. Публичният кредитор AVAS би получил повече дори и при сценария с най-ниската изчислена EV, отколкото в случай на вземане на решение за ликвидация на дружеството ([10]-[30] млн. EUR в сравнение с [10]-[30] млн. EUR).
(153)
Въз основа на гореизложените констатации може да се заключи, че ако дружеството бъде напълно приватизирано в краткосрочен план след преобразуването на дълга, мярката, за която е отправено уведомление (преобразуването на дълга, последвано от пълна приватизация), не включва предимство за Oltchim, тъй като тази мярка позволява на публичния кредитор AVAS да събере по-голяма част от вземанията си, отколкото ако реши да започне ликвидация на дружеството. Във връзка с това Комисията отбелязва ангажимента, поет от румънските органи (вж. съображения 17 и 73 по-горе) напълно да приватизират дружеството до 31 май 2012 г.
(154)
Комисията счита, че количествената оценка въз основа на метода на пазарната капитализация и метода за EV се подкрепя и от следните два довода, които не са били оценени от независимия експерт.
(155)
На първо място, оценката е основана на цената на акциите на фондовия пазар. Тъй като обаче делът на държавата в Oltchim ще бъде продаден като едно цяло, приобретателят ще може да контролира дружеството. Поради това приобретателят ще бъде склонен да плаща премия за контрол на дела, какъвто обикновено е случаят при съпоставими сделки.
(156)
Второ, Комисията отбелязва, че PCC през 2007 г. е било готово да плати 7,5 млн. EUR за придобиването на 12 %-ен фактически дял в Oltchim и 2,6 млн. EUR през 2011 г. за още един дял от 3,6 % в Oltchim. Това показва, от една страна, че според един частен инвеститор стойността на Oltchim се е увеличила през 2011 г. в сравнение с 2007 г. (тъй като той е бил готов да плати по-висока цена на акция), както и че въз основа на сделката от 2011 г. 100 % от акциите биха били оценени на стойност 73 млн. EUR, което е значително над ликвидационната стойност.
IX.4. Заключение относно критерия за предимство
(157)
Въз основа на гореизложените констатации, а именно: i) дружеството не е извлякло никакво неправомерно предимство от начина, по който публичните органи са действали по отношение на събирането на публичния дълг, предмет на мярката, за която е отправено уведомление; и ii) преобразуването на дълга като такова не предоставя никакво неправомерно предимство на дружеството, Комисията заключава, че критерият за предимство не е изпълнен от мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3). С оглед на тази констатация другите кумулативни критерии в определението на понятието за държавна помощ, произтичащо от член 107, параграф 1 от ДФЕС, не е нужно да бъдат анализирани при оценката на мярката, за която понастоящем е отправено уведомление.
X. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(158)
Официалната процедура по разследване, открита съгласно член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на мярка 2 (държавната гаранция) трябва да бъде прекратена на основание, че след оттеглянето на уведомлението тя е безпредметна.
(159)
Мярката, за която понастоящем е отправено уведомление (получена в резултат на обединяването на предишни мерки 1 и 3), не включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(160)
Това заключение се основава на твърдото намерение на Румъния да продаде целия си дял в Oltchim, както беше съобщено в писмото на министър-председателя Emil Boc от 21 октомври 2011 г. и отново потвърдено в писмото на министър-председателя Ungureanu от 16 февруари 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно държавната гаранция, за която е отправено уведомление, (мярка 2) в полза на Oltchim с оглед на факта, че Румъния е оттеглила уведомлението си и няма да се стреми към по-нататъшно прилагане на тази мярка.
Член 2
Мярка 1, за която Румъния отправи уведомление на 17 юли 2009 г. и го измени на 22 юни 2011 г., 9 септември 2011 г., 21 октомври 2011 г. и 16 февруари 2012 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 3
Мярка 3, въведена от Румъния през 2007 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 4
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 7 март 2012 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 7 päivänä maaliskuuta 2012,
valtiontuesta SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Tukitoimet Oltchim SA Râmnicu Vâlcean hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1369)
(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2013/246/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen (2) aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee valtiontukea C 28/09 (ex NN 2009/09),
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa, ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
1)
Romania ilmoitti 17 päivänä heinäkuuta 2009, jäljempänä ’ilmoitus’, kahdesta tukitoimesta yrityksen Oltchim SA Râmnicu Vâlcea, jäljempänä ’Oltchim’ tai ’yritys’, hyväksi. Toimet ovat i) julkisilta viranomaisilta saadun 538 miljoonan Romanian leun (noin 128 miljoonan euron (3)) velan muuntaminen osakkeiksi ja ii) valtiontakaus, joka kattaa 80 prosenttia 424 miljoonan euron arvoisesta kaupallisesta lainasta. Romania ilmoitti valtiontukitoimista oikeusvarmuussyistä, vaikka katsoi, ettei kyseessä ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.
2)
Ennen ilmoituksen tekemistä Duisburgiin Saksaan sijoittautunut yritys PCC SE, jäljempänä ’PCC’, joka omistaa tällä hetkellä 18,31 prosentin suuruisen vähemmistöosuuden Oltchimista, teki 10 päivänä huhtikuuta 2008 virallisen kantelun, jonka mukaan suunniteltu velan muuntaminen osakkeiksi on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.
3)
Komissio kävi kantelun rekisteröimisen jälkeen kirjeenvaihtoa ja vaihtoi tietoja Romanian viranomaisten, Oltchimin ja kantelijan kanssa. Se järjesti useita tapaamisia Romanian viranomaisten, Oltchimin edustajien ja kantelijan edustajien kanssa.
4)
Komissio aloitti 15 päivänä syyskuuta 2009 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetuista toimista, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Romania toimitti 3 päivänä marraskuuta 2009 menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen liittyviä huomautuksia.
5)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä29 päivänä joulukuuta 2009. (4) Komissio pyysi myös 21 päivänä joulukuuta 2009 päivätyillä kirjeillä kahdeksaa yritystä, jotka Oltchimin kilpailijoina ovat mahdollisesti kiinnostuneita menettelystä, esittämään huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.
6)
Komissio sai huomautuksia viideltä kolmannelta osapuolelta: 26 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä yritykseltä Vestolit GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Vestolit’, 26 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä yritykseltä Ineos ChlorVinyls, jäljempänä ’Ineos’, 27 ja 28 päivänä tammikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä kahdelta yritykseltä, jotka pyysivät saada pysytellä tuntemattomina, jäljempänä ’anonyymi osapuoli I’ ja ’anonyymi osapuoli II’ sekä 29 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä yksityishenkilö Virgil Bestealta.
7)
Nämä huomautukset toimitettiin Romanialle 2 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Romania vastasi mainittujen kolmansien osapuolten huomautuksiin 8 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.
8)
Kuudes kolmas osapuoli, Firebird Management LLC, jäljempänä ’Firebird’, - sijoitusrahasto, jonka hallussa oli 1,328 prosenttia Oltchimin osakkeista kyseisenä aikana - toimitti tietoja ja huomioita 27 päivänä toukokuuta 2010 ja 8 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Firebirdin huomautukset toimitettiin Romanialle 25 päivänä kesäkuuta 2010 ja 27 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.
9)
Kantelun tekijä PCC esitti tätä asiaa koskevia tietoja 6 päivänä toukokuuta 2010, 18 päivänä toukokuuta 2010, 19 päivänä toukokuuta 2010, 28 päivänä toukokuuta 2010, 13 päivänä kesäkuuta 2010, 18 päivänä kesäkuuta 2010, 22 päivänä heinäkuuta 2010, 6 päivänä elokuuta 2010, 2 päivänä syyskuuta 2010, 18 päivänä lokakuuta 2010, 9 päivänä huhtikuuta 2011 ja 14 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Näiden kirjeiden lisäksi PCC on toimittanut monenlaista asiaan liittyvää aineistoa, joka koostuu pääasiassa erilaisista lehtiartikkeleista ja muista, pääosin julkisista, tiedoista.
10)
Lisäksi anonyymit osapuolet I ja II (jotka myös toimittivat huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja pyysivät saada pysyä nimettöminä) toimittivat lisätietoja 21 päivänä syyskuuta 2010, 22 päivänä helmikuuta 2011, 28 päivänä helmikuuta 2011, 26 päivänä heinäkuuta 2011 ja 28 päivänä lokakuuta 2011.
11)
Komissio toimitti johdanto-osan 9 ja 10 kappaleessa tarkoitetut huomautukset 25 päivänä kesäkuuta 2010, 2 päivänä elokuuta 2010, 9 päivänä syyskuuta 2010, 22 päivänä syyskuuta 2010, 20 päivänä lokakuuta 2010 ja 23 päivänä marraskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä Romanian viranomaisille, jos ne sisälsivät uusia tietoja ja näkökohtia ja olivat käsiteltävänä olevan menettelyn kannalta oleellisia.
12)
Romania vastasi lisähuomautuksiin 30 päivänä heinäkuuta 2010, 2 päivänä syyskuuta 2010, 12 päivänä lokakuuta 2010, 26 päivänä lokakuuta 2010, 23 päivänä marraskuuta 2010 ja 7 päivänä joulukuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Se myös toimitti asiaa koskevia lisätietoja 29 päivänä maaliskuuta 2011, 14 päivänä huhtikuuta 2011, 27 päivänä heinäkuuta 2011, 9 päivänä syyskuuta 2011 ja 21 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.
13)
Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen komission yksiköt ja Romanian viranomaiset pitivät Brysselissä useita kokouksia 30 päivänä kesäkuuta 2010, 15 päivänä heinäkuuta 2010, 19 päivänä toukokuuta 2011 ja 12 päivänä syyskuuta 2011. Komission yksiköiden edustajat tapasivat myös kantelun tehneen PCC:n edustajia useita kertoja.
14)
Romanian viranomaiset peruuttivat 22 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä 17 päivänä heinäkuuta 2009 tekemänsä ilmoituksen 424 miljoonan euron velkaa koskevan valtiontakauksen osalta. Lisäksi Romanian viranomaiset ilmoittivat komissiolle pitävänsä voimassa velan muuntamista osakkeiksi koskevan ilmoituksen.
15)
Romanian hallitus hyväksyi 10 päivänä elokuuta 2011 muistion talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön, AVASin (5) ja Oltchimin edustajille annetuista valtuuksista tehdä yksityisoikeudellinen sopimus, jolla yritys ottaa vastuulleen 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen kertyneet julkisen velan korot.
16)
Romanian viranomaiset ilmoittivat 9 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että Oltchim ja AVAS aikoivat tehdä edellä mainitun yksityisoikeudellisen sopimuksen ja että AVAS aikoi muuntaa myös kertyneet korot osakkeiksi yhdessä velkapääoman kanssa.
17)
Romanian pääministeri Emil Boc ilmaisi 21 päivänä lokakuuta 2011 päivätyssä kirjeessä Romanian hallituksen vakaan sitoumuksen yksityistää Oltchim kokonaan. Tähän sisältyi myös koko viranomaisten omistama Oltchimin osakeosuus velan muuntamisen jälkeen. Yksityistämistä koskeva ilmoitus oli määrä tehdä maaliskuun 2012 lopussa ja yksityistäminen oli määrä saada loppuun toukokuun 2012 loppuun mennessä. Romanian uusi pääministeri Mihai-Răzvan Ungureanu vahvisti tämän sitoumuksen 16 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.
18)
Romania toimitti lisähuomautuksia ja -tietoja 12 päivänä lokakuuta 2011 ja 23 päivänä joulukuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.
19)
Johdanto-osan 17 ja 18 kappaleissa mainituista kirjeistä ilmenee, että Romania on muuttanut toimenpidettä 1 koskevaa ilmoitusta siten, että 538 miljoonan Romanian leun velan muuntamisen jälkeen Oltchimin osakkeet yksityistetään. Tilannetta on siis arvioitava siten, että tuleva yksityistäminen otetaan huomioon.
II. TAUSTA
II.1. Yritys
20)
Oltchim on suuri romanialainen petrokemian tuotteiden valmistaja. Se tuottaa esimerkiksi PVC:tä, natriumhydroksidia, klooria, dioktyyliftalaattia sekä polyeetteripolyoleja. Yrityksen päätuote on PVC, jonka osuus on tällä hetkellä noin 37,5 prosenttia sen kokonaistuotannosta. Vuonna 2008 yrityksen markkinaosuus EU:ssa oli 2,1 prosenttia. (6) Oltchim on yksi Romanian ja Kaakkois-Euroopan suurimmista petrokemian yrityksistä. Se tuottaa 78:aa tuotetta 40:tä kemian perustuotetta varten. Sen tuotannosta vientiin menee noin 80 prosenttia, niin Eurooppaan kuin sen ulkopuolellekin.
21)
Oltchim on suurin työnantaja Romanian Vâlceassa, joka saa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea. Työntekijöiden määrä 15 päivänä lokakuuta 2011 oli 3 470. (7) Vallitsevan vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi yritys lomautti 1 000 työntekijää joulukuussa 2011 ja vielä 993 työntekijää tammikuussa 2012. (8)
22)
Yritys aloitti toimintansa vuonna 1966, sen rakennetta muutettiin vuonna 1990 ja se listautui Bukarestin pörssiin vuonna 1997. Romanian valtio (tällä hetkellä talousministeriö) omistaa yrityksestä enemmistöosuuden, 54,8 prosenttia. Suurin vähemmistöosakas on 18,31 prosentin omistusosuudella kantelija PCC, joka omistaa myös Oltchimin puolalaisen kilpailijan Rokita SA:n. Loput yrityksen osakkeista omistaa Nachbar Services Ltd. (14,02 %), luonnolliset henkilöt (11,04 %) ja muut oikeushenkilöt (1,81 %).
II.2. Tapahtumat ennen Romanian liittymistä EU:hun
II.2.1 Julkisen velan alkuperä
23)
Oltchim investoi vuosina 1992-2008 tuotantolinjansa nykyaikaistamiseen yhteensä noin 371 miljoonaa euroa (josta 118,8 miljoonaa euroa vuosina 2007-2008). Se otti vuosina 1995-2000 eräisiin investointeihin liittyen 12 kaupallista lainaa, yhteensä noin 171 miljoonaa Saksan markkaa ja 60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Lainojen takauksina olivat valtiovarainministeriön myöntämät valtiontakaukset.
24)
Koska Oltchim ei kyennyt maksamaan lainojaan takaisin, pankit ottivat valtiontakaukset käyttöön marraskuusta 1999 alkaen.
25)
Valtiovarainministeriö suoritti takauksiin liittyviä maksuja vuosina 1999-2002. Se peri vuosina 1999-2002 käyttöön otetuista valtiontakauksista huomattavia korkoja ja viivästysmaksuja, jotka vaihtelivat 0,15 prosentista 0,3 prosenttiin päivässä eli 54 prosentista 110 prosenttiin vuodessa. (9)
26)
Kesäkuuhun 2002 mennessä Oltchimin valtiontakauksesta aiheutunut velka valtiovarainministeriölle sekä siihen liittyvät korot ja viivästysmaksut olivat yhteensä 303 miljoonaa uutta leuta (RON, noin 72 miljoonaa euroa). Valtiovarainministeriö siirsi kyseisen määrän tuolloin julkisen velan perimisestä vastaavalle Romanian virastolle AVASille (10) ja se muutettiin Yhdysvaltain dollareiksi, jotta velan arvo säilyisi hyperinflaatiossa. Määräksi vahvistettiin 91 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
27)
Romanian lainsäädännön mukaisesti (erityisasetus nro 51/1998) AVASilla ei ollut erityisvaltuuksia periä korkoja ja viivästysmaksuja julkisista veloista, joiden periminen velallisyrityksiltä oli annettu sille tehtäväksi.
II.2.2 Velan muuntaminen vuonna 2003
28)
Yritystä yritettiin yksityistää ensimmäisen kerran vuonna 2001, kun AVAS neuvotteli ja allekirjoitti Exall Resourcesin kanssa myyntisopimuksen yrityksen valtion omistamasta osuudesta. Sopimus raukesi, sillä ostaja ei kyennyt täyttämään maksuihin liittyviä velvollisuuksiaan eikä pystynyt varmistamaan, että yritykseen tehtäisiin teknologiaan/ympäristöön liittyviä investointeja.
29)
Toisen kerran yksityistämistä yritettiin lokakuussa 2003, jolloin Romanian yksityistämisvirasto APAPS julkaisi valtion osuutta koskevan myynti-ilmoituksen. Mahdollisille sijoittajille kerrottiin, että julkinen velka muunnettaisiin osakkeiksi, jotta sen houkuttavuus näiden kannalta lisääntyisi.
30)
Eräs mahdollinen sijoittaja (Rompetrol) ja vähemmistöosakkaat kuitenkin veivät velan muuntamisen Romanian tuomioistuimiin, ja yksityistämisestä luovuttiin marraskuun 2003 alussa. Tästä huolimatta AVASin 95 miljoonan Yhdysvaltain dollarin velka (muunnettu 91 miljoonan dollarin velka sekä valtiovarainministeriön takauksiin liittyvät uudet maksut, jotka oli siirretty AVASille kesäkuussa 2002; yhteensä 322 miljoonaa Romanian leuta) muunnettiin osakkeiksi Oltchimin yhtiökokouksessa tehdyllä päätöksellä (valtion edustajilla oli kokouksessa enemmistö äänistä). Valtion osuus Oltchimin osakkeista kasvoi näin ollen 53,26 prosentista 95,73 prosenttiin.
31)
Vâlcean kauppaoikeus kumosi marraskuussa 2005 Oltchimin yhtiökokouksessa tehdyn päätöksen velan muuntamisesta. Perusteena oli, että velka oli muunnettu ilman, että myös vähemmistöosakkaiden oli sallittu osallistua pääoman korotukseen.
32)
Romanian hallitus antoi kesäkuussa 2006 poikkeusasetuksen (11), jolla valtuutettiin Oltchimin yhtiökokoukseen osallistuvat valtion edustajat äänestämään siten, ettei haettaisi muutosta päätökseen ensimmäisen velan muuntamisesta, sekä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet kaikkien jatkotoimenpiteiden peruuttamiseksi. Tuomioistuimen päätöksestä, jolla velan muuntaminen kumottiin, tuli lopullinen elokuussa 2006. Osakepääomaa pienennettiin marraskuussa 2007. Velan muuntamisen peruuntumisesta aiheutunut velka lisättiin tilinpäätökseen alkuperäisen arvonsa (95 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) mukaisesti. Se oli nyt 317 miljoonaa Romanian leuta.
II.2.3 Myöhemmin kertynyt velka
33)
Sen jälkeen kun velka ensimmäisen kerran siirrettiin AVASille kesäkuussa 2002, valtiovarainministeriö jatkoi kesäkuusta 2002 joulukuuhun 2006 marraskuussa 1999 käyttöön otettuihin valtiontakauksiin liittyvien maksujen suorittamista. Vuosina 2003-2006, kun vuonna 2003 tehty velan muuntaminen oli vielä voimassa, valtiovarainministeriö suoritti valtiontakaukseen liittyviä lisämaksuja yhteensä 191 miljoonaa Romanian leuta. Lisäksi valtiovarainministeriö siirsi AVASille näiden kahden tahon kesäkuussa 2002 tekemän sopimuksen mukaisesti kaikki nämä saatavat peräkkäisissä erissä valtiontakausten perusteella suoritettujen todellisten maksujen jälkeen. AVAS myös muutti kyseiset saatavat Yhdysvaltain dollareiksi. Vuonna 2006 niiden määrä oli 60 miljoonaa dollaria.
34)
Näin ollen Romanian liittyessä Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007 Oltchimin velka AVASille oli yhteensä 60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. (12)
II.3. Tapahtumat Romanian EU:hun liittymisen jälkeen
II.3.1 Velan kehittyminen
35)
Oltchim on 1 päivästä tammikuuta 2007 suorittanut kaikkiin ulkoisiin lainoihin liittyvät maksut. Valtiovarainministeriö ei ole enää lainkaan suorittanut valtiontakaukseen liittyviä maksuja.
36)
Marraskuussa 2007 Oltchimin tilinpäätökseen vietiin 95 miljoonan Yhdysvaltain dollarin määrä, joka syntyi velan muuntamisen peruuttamisen seurauksena, sekä lisämaksuihin liittyvä 60 miljoonan Yhdysvaltain dollarin määrä, eli yhteensä 155 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (508 miljoonaa Romanian leuta). Tämä 155 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen julkinen velka on Oltchimin kirjanpidossa esitetty Romanian leuina (508 miljoonaa Romanian leuta). Tämä Yhdysvaltain dollareina ilmaistu velka siis siirrettiin Oltchimin kirjanpitoon Romanian leuina. Romanian rahayksikköinä ilmoitettu määrä ei ole muuttunut, sillä yritys on ilmoittanut kunakin uutena raportointijaksona taseessa alkuperäisen, leuina ilmoitetun arvon (13). Se on ollut kulloinkin sovellettavaa arvoa korkeampi, sillä Romanian leun arvo on ajan myötä revalvoitunut Yhdysvaltain dollariin nähden.
37)
Poikkeusasetuksessa nro 51/1998 säädetystä yleissäännöstä [ks. johdanto-osan 27 kappale] poiketen AVAS peri vuonna 2007 hallituksen poikkeusasetuksen nro 45/2006 2 §:n 2 momentin nojalla vuosien 2003-2006 osalta 29,9 miljoonaa Romanian leuta korkoa (yhden vuoden LIBOR-korko (14) Yhdysvaltain dollareina tehdyille talletuksille) valtiovarainministeriön sille siirtämistä Oltchimin velkasitoumuksista, jotka oli vuonna 2003 muunnettu osakkeiksi.
38)
Tämän seurauksena Oltchimin velka AVASille oli marraskuusta 2007 alkaen yhteensä 155 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (508 miljoonaa Romanian leuta), johon lisättiin 29 miljoonaa Romanian leuta, eli yhteensä 538 miljoonaa Romanian leuta. Tästä eteenpäin päätöksessä ilmaistaan velka Romanian leuina, sillä myös ilmoitettu velan muuntaminen on ilmaistu näin.
II.3.2 Toinen velan muuntaminen
39)
Romanian parlamentti hyväksyi tammikuussa 2007 lailla nro 30/2007 poikkeusasetuksen 45/2006, jossa AVAS valtuutetaan peruuttamaan velan ensimmäinen muuntamismenettely ja toteuttamaan uusi, jossa tällä kertaa noudatetaan vähemmistöosakkaiden etuosto-oikeutta.
40)
Kuitenkin myös toinen yritys muuntaa velka kohtasi vastustusta, kun uusi suurin vähemmistöosakas PCC kieltäytyi osallistumasta siihen.
41)
PCC oli ostanut Oltchimista 7,5 miljoonalla eurolla 1,2 prosentin osuuden toukokuussa 2007 eli sen jälkeen kun ensimmäisen muuntamisen kumoava kansallisen tuomioistuimen päätös tuli lopulliseksi, sillä Oltchim tai Romanian viranomaiset eivät hakeneet siihen muutosta. Kun velan muuntaminen peruutettiin yrityksen tilinpäätöksessä, PCC:n 1,2 prosentin osuus muuttui 12 prosentin osuudeksi. (15)
42)
PCC teki huhtikuussa 2008 komissiolle kantelun, jossa se katsoi velan muuntamiseen sisältyvän sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea [ks. johdanto-osan 2 kappale].
43)
Varmistaakseen, että SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa sovelletaan, Romanian viranomaiset päättivät pyytää komissiolta valtiontukisääntöihin liittyvän hyväksynnän ennen toista velan muuntamista ja ilmoittivat toimenpiteen komissiolle.
II.4. Oltchim-yrityksen tämänhetkinen tilanne
44)
Romanian viranomaisten mukaan ne yrittivät uudelleen yksityistää yritystä velan avulla vuosina 2006 ja 2008, kun vuonna 2003 toteutettu velan muuntaminen oli peruutettu vuonna 2006. Niiden mukaan yksikään sijoittaja ei ollut kiinnostunut ostamaan yritystä vallinneissa olosuhteissa.
45)
Lisäksi Romanian viranomaisten mukaan yritys on kamppaillut vuodesta 2008 seuraavien vaikeuksien kanssa: i) tärkeimpiä raaka-aineita ei enää saatu tärkeimmältä toimittajalta Arpechimiltä, ii) merkittävällä velalla, jonka vuonna 2003 toteutetun velan muuntamisen peruuttaminen aiheutti marraskuussa 2007, oli kielteistä vaikutusta yrityksen varojen nettoarvolle, iii) yrityksen liian vähäinen pääoma, joka johtui myös velan muuntamisen peruuttamisesta, ja iv) maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset.
46)
Oltchimin liiketappio vuonna 2008 oli 71 miljoonaa Romanian leuta (17 miljoonaa euroa), nettotappio 226 miljoonaa Romanian leuta (54 miljoonaa euroa) ja kertyneet tappiot yhteensä 1,367 miljardia Romanian leuta (325 miljoonaa euroa). Sen jälkeen kun tärkein eteenintuottaja Arpechim lopetti toimintansa marraskuussa 2008, yritys toimi 45 prosentin kapasiteetilla ja noin kolmasosa henkilöstöstä lomautettiin.
47)
Vuoden 2008 lopussa AVASin hallussa olleet Oltchimin osakkeet siirrettiin talousministeriölle.
48)
Joulukuussa 2009 Oltchim hankki varallisuutta (eteenilaitoksen) entiseltä toimittajaltaan Arpechimilta [0]-[10] euron (16) ostohintaan. Se maksoi Arpechimin varastoista/tarvikkeista [10]-[20] miljoonaa euroa. Romanian viranomaisten mukaan kauppa rahoitettiin asiakkaiden suorittamilla ennakkomaksuilla. Arpechim aloitti toimintansa uudelleen toukokuussa 2011.
49)
Oltchimin vuotta 2009 koskeva tilinpäätös 31 päivänä joulukuuta 2009 osoittaa, että sen toimintatappiot olivat 26 miljoonaa euroa (109 miljoonaa Romanian leuta), nettotappiot 52,4 miljoonaa euroa (220 miljoonaa Romanian leuta), kertyneet tappiot 377 miljoonaa euroa (1,584 miljoonaa Romanian leuta) ja negatiiviset omat varat 112 miljoonaa euroa (469 miljoonaa Romanian leuta).
50)
Oltchimin tilinpäätös 31 päivänä joulukuuta 2010 puolestaan osoittaa liikevoittoa 56 miljoonaa euroa, nettovoittoa 32 miljoonaa euroa (220 miljoonaa Romanian leuta) ja kertyneitä tappioita 383 miljoonaa euroa. Positiivinen liike- ja nettotulos johtuu siitä, että Arpechim-varallisuuden, joka ostettiin [0]-[10] eurolla, arvo arvioitiin uudelleen [80]-[100] miljoonaksi euroksi. Erotus merkittiin kirjanpitoon edullisesta kaupasta syntyneenä voittona.
51)
Oltchimin tilinpäätös (17) vuoden 2011 ensimmäiseltä puolivuotiskaudelta 30 päivänä kesäkuuta 2011 osoittaa, että sen toimintatappiot olivat 7,4 miljoonaa euroa ja nettotappiot 17,4 miljoonaa euroa, kertyneet tappiot 401 miljoonaa euroa ja negatiiviset omat varat 358 miljoonaa euroa (ottamatta huomioon velkaa AVASille).
III. MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS
52)
Komissio aloitti 15 päivänä syyskuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn kahdesta Romanian heinäkuussa 2009 ilmoittamasta tukitoimesta Oltchimin hyväksi. Toimet olivat seuraavat:
-
toimenpide 1: yhteensä 538 miljoonan Romanian leun (noin 128 miljoonaa euroa) muuntaminen osakkeiksi ja
-
toimenpide 2: ”osakkaan takaus”, joka kattaa 80 prosenttia 424 miljoonan euron arvoisesta nykyaikaistamisinvestointien jatkamiseen tarkoitetusta kaupallisesta lainasta (Romania peruutti toimenpidettä 2 koskevan ilmoituksen 22 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä).
53)
Komissio epäili, että - toisin kuin Romania katsoo - ilmoitetulla tukikokonaisuudella annetaan yritykselle perusteetonta etua ja se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
54)
Lisäksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, että mahdollista valtiontukea on myös se, ettei valtio ole 1 päivästä tammikuuta 2007 perinyt jäljellä olevasta julkisesta lainasta korkoja ja/tai viivästysmaksuja, jäljempänä ’toimenpide 3’.
55)
Komissio epäili myös sitä, että toimenpiteet voitaisiin katsoa SEUT-sopimuksen mukaisiksi voimassa olevien valtiontukisääntöjen nojalla, mikäli niihin katsotaan sisältyvän valtiontukea.
IV. ROMANIAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ
56)
Romanian viranomaiset esittivät vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, ettei yksikään kolmesta toimenpiteestä ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä Romanian valtio toimi markkinaperiaatteiden mukaisesti.
57)
Romania totesi erityisesti, että ilmoitetuilla toimenpiteillä (velan muuntaminen ja osakkeenomistajan takaus) varmistettiin Oltchimin kannattavuus, sillä niillä ratkaistiin liian vähäisen pääoman ongelma ja hankittiin tarvittavat varat yrityksen kasvustrategian toteuttamiseksi. Lisäksi Romania korosti, että komission on otettava huomioon valtion kaksoisrooli Oltchimin osakkeenomistajana ja velkojana.
58)
Romanian mukaan toimenpide 3 ei ole valtiontukea, sillä velan perimättä jättäminen liittyi tiukasti suunniteltuun velan muuntamiseen, ja Romanian viranomaiset ovat toimineet johdonmukaisesti siten kuin markkinatoimija olisi toiminut vastaavassa tilanteessa.
V. ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
59)
Vestolit ilmaisi 26 päivänä tammikuuta 2010 menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä antamissaan huomautuksissa huolensa Romanian heinäkuussa 2009 ilmoittamasta tukikokonaisuudesta. Vestolit katsoo olevansa Oltchimin kilpailija, sillä molemmat toimivat PVC:n tuotannon alalla. Sen mukaan yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi osallistunut investointiohjelmaan, jonka ainoana tarkoituksena oli Arpechimin vanhan eteenilaitoksen nykyaikaistaminen.
60)
Ineos totesi 21 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessään, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tietojen perusteella Oltchim vaikuttaa vaikeuksissa olevalta yritykseltä, minkä vuoksi on epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut Romanian valtion Oltchimin hyväksi hyväksymät tukitoimet. Ineos huomautti myös, että Euroopan PVC-markkinoilla on merkittävää ylikapasiteettia, minkä vuoksi yhdelle markkinatoimijalle myönnetyllä mahdollisella tuella on voimakas vääristävä vaikutus.
61)
Firebirdin28 päivänä toukokuuta 2010 esittämien huomautusten sisältö on samankaltainen kuin edellä mainittujen huomautusten.
62)
Myös eräs muu Oltchimin kilpailija, anonyymi osapuoli I, esitti Vestolitin ja Ineosin kanssa samansuuntaisia huomioita. Se totesi myös, ettei toimintatukea voida katsoa SEUT-sopimuksen mukaiseksi, eikä Oltchimin tapauksessa vaikuta olevan muitakaan perusteita sisämarkkinoille soveltuvuudelle.
63)
Anonyymi osapuoli II totesi 27 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä, että kaikki menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt tukitoimet ovat sisämarkkinoille soveltumatonta tukea. Lisäksi anonyymi osapuoli II esitti seuraavaa:
a)
Oltchimille vuosina 1995-2000 myönnetyt valtiontakaukset olivat edelleen voimassa Romanian EU:hun liittymisen jälkeen 31 päivään lokakuuta 2009 asti, minkä vuoksi niitä pitäisi käsitellä liittymispäivästä alkaen uutena tukena,
b)
vaikeudet, joita Oltchim on kohdannut sen jälkeen kun valtiontakaukset otettiin käyttöön marraskuussa 1999, johtuvat yrityksen rakenteellisista ongelmista (tehoton johto, epäonnistuneet liiketoimintastrategiat, todellisen ja tehokkaan rakenneuudistuksen puute),
c)
Arpechimin osto on Oltchimin kaupallisten etujen vastaista eikä tuota voittoa tulevaisuudessa,
d)
valtiovarainministeriön kesäkuusta 2002 joulukuuhun 2006 valtiontakauksen perusteella suorittamat maksut osoittavat, että Oltchim oli vaikeuksissa koko kyseisen jakson ajan,
e)
Romania on todella yrittänyt yksityistää yrityksen vain yhden kerran, vuonna 2001, ja myöhemmät ”epäonnistuneet” yksityistämisyritykset vuosina 2003 ja 2006 olivat ainoastaan osa strategiaa jättää julkinen velka perimättä,
f)
heinäkuussa 2009 ilmoitetun tukikokonaisuuden perustana oleva liiketoimintasuunnitelma ei ollut luotettava varsinkaan herkkyysanalyysin ja investoinnin odotetun tuoton osalta,
g)
valtio olisi kärsinyt suuret tappiot tukiessaan näin laajaa investointiohjelmaa, sillä Oltchimin yksityistämisestä saadut tulot eivät olisi kattaneet tukitointen kustannuksia,
h)
kun otetaan huomioon, että ilmoitettuihin toimenpiteisiin sisältyy valtiontukea, Romanian olisi pitänyt esittää Oltchimia koskeva rakenneuudistussuunnitelma, jonka perusteella olisi ollut mahdollista arvioida tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen (18) nojalla.
64)
PCC kiinnitti myöhemmin menettelyn aikana komission huomion siihen, että Romanian ympäristönsuojeluvirasto (Agenția pentru Protecția Mediului) asetti Oltchimille kesäkuussa 2010 14,34 miljoonan euron ympäristösakon, koska tämä oli toimittanut vuoden 2009 hiilidioksidipäästöjä koskevat todistukset myöhässä. (19) PCC:n mukaan sakkojen mahdollinen perimättä jättäminen on yritykselle myönnettyä ylimääräistä valtiontukea. Myös Firebird tuo 8 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä kirjeessään esiin ympäristösakot.
65)
PCC ilmoitti komissiolle lokakuussa 2010 ja lokakuussa 2011 myös, että valtion omistamalla sähköyhtiöllä SC Electrica SA:lla, jäljempänä ’Electrica’, ja muilla valtion omistuksessa olevilla velkojilla (suolaliuoksen ja kalkkikiven tuottaja Salrom Exploatarea Minieră Rm Vâlcea ja prosessihöyryn tuottaja SC CET Govora SA) on Oltchimilta huomattavia uudelleenjärjestettyjä velkasaatavia.
VI. ROMANIAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA
66)
Romania viittasi asianomaisten osapuolten huomautuksiin 8 päivänä huhtikuuta 2010 antamassaan vastauksessa ilmoitukseen ja aikaisempiin huomioihinsa menettelyn avaamista koskevasta päätöksestä.
67)
Erityisesti Romania katsoi, että toisin kuin yksi kolmansista osapuolista väittää, Arpechimin petrokemian tuotantoa koskevan varallisuuden ostaminen ja nykyaikaistaminen sisältää kaikki tarvittavat rakenneuudistukset ja on yrityksen pitkän aikavälin kestävyyden kannalta keskeisen tärkeä. Sen mukaan Oltchimin ja Arpechimin yhdistetty petrokemian laitos voi tuottaa voittoa.
68)
Romania myös toisti näkemyksensä, jonka mukaan Oltchimin velkasitoumusten perimiseksi toteutetut toimet eivät tuottaneet Oltchimille minkäänlaista etua. Lisäksi Romania toteaa aikovansa todella yksityistää Oltchimin.
VII. ILMOITUKSEN PERUUTTAMINEN VALTIONTAKAUKSEN OSALTA (TOIMENPIDE 2)
69)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (20) 8 artiklan mukaan jäsenvaltio voi peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen ilmoitetun toimenpiteen tukiluonteesta. Tällaisessa tapauksessa komissio lopettaa kyseisen menettelyn päätöksellä, jossa menettely todetaan tarpeettomaksi.
70)
Romanian viranomaiset peruuttivat valtiontakausta koskevan ilmoituksen (takaus kattaa 80 prosenttia enintään 424 miljoonan euron lainasta). Tämän vuoksi komission tutkintamenettely on tullut toimenpiteen 2 osalta tarpeettomaksi.
VIII. ROMANIAN ASEMA TOIMENPITEEN 2 PERUUTTAMISEN JÄLKEEN
VIII.1. Toimenpiteen 1 muuttaminen - Romanian aikomus yksityistää
71)
Helmikuussa 2011 EU:lta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta, jäljempänä ’IMF’, pyydettiin yhteistä ennalta varautuvaa rahoitustukea Romanian talouskasvun lujittamiseksi. Painopiste oli rakenneuudistuksissa sekä julkisen talouden kestävyyden parantamisessa ja taloudellisen vakauden lisäämisessä. Neuvosto teki toukokuussa 2011 päätöksen (21), jossa Romanian käyttöön annetaan keskipitkällä aikavälillä enintään 1,4 miljardia euroa ennalta varautuvaa rahoitustukea. Maaliskuussa 2011 IMF hyväksyi uuden Romaniaa koskevan valmiusluottojärjestelyn. (22) IMF antaa tämän sopimuksen nojalla Romanian käyttöön rahoitustukea 3 090,6 miljardin erityisen nosto-oikeuden (3,5 miljardia euroa) arvosta seuraavien kahden vuoden aikana. Rahoituksen edellytyksenä on, että Romania saavuttaa useita tavoitteita budjettialijäämän pienentämiseksi. Edellytykset on esitetty Romanian viranomaisten esittämässä aiesopimuksessa ja ne on otettu huomioon teknisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Teknisen yhteisymmärryspöytäkirjan tavoitteisiin kuuluu muun muassa maksurästien ja valtionyhtiöiden tappioiden vähentäminen. Romania sitoutui aiesopimuksessa ja 2 päivänä joulukuuta 2011 tehdyssä teknisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa (23) ilmoittamaan yksityistämistarjouksesta huhtikuun 2012 loppuun mennessä.
72)
Tämä tapahtui sen jälkeen, kun Romanian viranomaiset olivat antaneet vuoden 2011 aikana useita julkisia ilmoituksia Romanian hallituksen aikeista yksityistää Oltchim.
73)
Romania ilmoitti myös komissiolle sitoumuksestaan yksityistää Oltchim. Romanian pääministeri Emil Boc ilmoitti 21 päivänä lokakuuta 2011 varapuheenjohtaja Joaquin Almuníalle osoittamassaan kirjeessä, että Romania sitoutui yksityistämään Oltchimin (myös velan muuntamiseen liittyvät osakkeet) kokonaisuudessaan toukokuuhun 2012 mennessä. Romaniaan nimitettiin uusi hallitus 9 päivänä helmikuuta 2012, ja uusi pääministeri Mihai-Răzvan Ungureanu vahvisti tämän sitoumuksen 16 päivänä helmikuuta 2012.
74)
Romania ei aio jäädä budjettirajoitustensa vuoksi Oltchimin omistajaksi ja rahoittaa tarvittavia investointeja valtiontakauksella, vaan se haluaa myydä omistamansa Oltchimin osakkeet.
VIII.2. Toimenpiteen 3 tilanne - korkoja koskeva sopimus
75)
Romanian viranomaiset ilmoittivat 9 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä komissiolle aikovansa periä korkoa AVASin antamasta 538 miljoonan Romanian leun velasta 1 päivästä tammikuuta 2007. Romania selitti myös, että tämä tapahtuisi AVASin ja Oltchimin välisellä velkasopimuksella, jolla yritys hyväksyy erääntyneen koron. Romanian viranomaiset totesivat samassa kirjeessä, että näin kertyneet korot muunnetaan lisäksi osakkeiksi yhdessä julkisen velkapääoman kanssa, kuten toimenpiteen 1 yhteydessä oli ilmoitettu.
76)
Romanian viranomaiset toimittivat 23 päivänä joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä jäljennöksen AVASin ja Oltchimin 22 päivänä joulukuuta 2011 tekemästä yksityisoikeudellisesta sopimuksesta, jolla yritys tunnusti julkisesta velasta 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2011 kertyneet yhteensä 511 miljoonan Romanian leun korot. Romanian viranomaiset selittivät, että koroille laskettiin korkoa siten, että asianomaisten jaksojen korkona on käytetty korkeinta korkoa, jota kaupalliset pankit ovat soveltaneet yritykselle tosiasiallisesti myönnettyihin lainoihin 1 päivästä tammikuuta 2007. Samoin on käytetty komission soveltamia viite- ja diskonttokorkoja. Tämän menettelyn tuloksena saatiin seuraavassa esitettävät korot sekä AVASille maksettavan velan kertyneet korot:
Taulukko 1
AVASin perimien korkojen jakautuminen vuosina 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Sovellettava korko
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Koron määrä (pyöristettynä, miljoonaa Romanian leuta)
58
87
129
114
123
AVASille maksettavan velan korot yhteensä vuodesta 2007: 511 miljoonaa Romanian leuta
77)
Romanian viranomaiset ilmoittivat samassa kirjeessä, että valmistelut 538 miljoonan Romanian leun suuruisen AVAS-velan sekä siitä kertyneiden korkojen muuntamiseksi aloitettaisiin siten, että ehdotettua yksityistämisaikataulua voitaisiin noudattaa.
VIII.3. Romanian yksityistämisaikeista esittämät näkemykset
78)
Kuten edellä on esitetty, Romania peruutti toimenpiteen 2 (ks. VII jakso edellä). Peruutettuaan ilmoituksen valtiontakauksen osalta Romanian viranomaiset katsoivat, että nykyinen toimenpide 1 eli 538 miljoonan Romanian leun suuruisen AVASille maksettavan velan sekä siihen liittyvien, ajalta 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2011 maksettavien 511 miljoonan Romanian leun suuruisten korkojen muuntaminen osakkeiksi ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Romania katsoo edelleen, että toimenpide soveltuu markkinoille eikä tämän vuoksi tuota etua Oltchimille. Romanian viranomaiset toteavat, että AVAS hyötyy velkojana velan perimistä enemmän siitä, että koko velka muunnetaan osakkeiksi ja koko sen osuus yrityksestä myydään nopeasti, sillä AVASin hallussa olevan osuuden markkina-arvo on velan muuntamisen jälkeen suurempi kuin summa, jonka AVAS saisi yhtiön selvitystilasta
79)
Romania esitti seurantaraportin, jonka on laatinut Raiffeisen Capital & Investment SA, jäljempänä ’seurantaraportti’, osoittaakseen, että valtion paras strategia tuoton maksimoimiseksi on velan muuntaminen osakkeiksi ja tätä nopeasti seuraava yhdistettyjen osakeosuuksien myynti.
80)
Seurantaraportissa analysoidaan AVAS-velkasitoumusten arvoa toisaalta selvitystilaskenaariossa ja toisaalta velan muuntamis- ja yksityistämisskenaariossa.
81)
Selvitystilaskenaarion arviointi perustuu kahteen selvitystilaa koskevaan raporttiin (aiempi Raiffeisenin helmikuussa 2011 laatima raportti ja toinen, riippumattoman asiantuntijan Romcontrol SA Bucureștin maaliskuussa 2011 laatima raportti). Valtion tulot velan muuntamis- ja yksityistämisskenaariossa arvioitiin yritysarvomenetelmän avulla. Tämä on yksi tärkeimmistä yritysten arvioinnissa käytettävistä mittausmenetelmistä. (Jäljempänä IX.3.3 osastossa esitetään yksityiskohtaisesti käytetyt menetelmät ja arvioinnin tulokset sekä komission analyysi näistä.)
82)
Raportissa todetaan, että muuntamalla koko velka osakkeiksi yksityistäminen sujuisi helpommin ja nopeammin ja että kyseisessä vaihtoehdossa taloudellinen tulos olisi AVASin kannalta parempi kuin selvitystilaan asetettaessa.
IX. ARVIOINTI
IX.1. Yleisiä huomioita
83)
Selvittääkseen, ovatko analysoidut toimenpiteet valtiontukea, komission on arvioitava, täyttävätkö ne SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset. Artiklassa todetaan seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.
84)
Komissio toteaa, että koska ilmoitus peruutettiin toimenpiteen 2 osalta (ks. VII jakso edellä), ainoastaan toimenpiteet 1 ja 3 arvioidaan. Romania liitti velan muuntamisen osakkeiksi Oltchimin yksityistämiseen, joten toimenpidettä 1 on muutettu. Tämän vuoksi toimenpide arvioidaan sellaisen oletuksen perusteella, että AVASin hallussa oleva osuus myydään välittömästi muuntamisen jälkeen yksityiselle sijoittajalle oikeudenmukaisessa, avoimessa ja läpinäkyvässä myyntiprosessissa, jolla pyritään maksimoimaan AVASin tulot.
85)
Lisäksi komissio katsoo, että sitä, antoiko velkoja AVASin tapa käsitellä velkaa 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen, Oltchimille perusteetonta etua, on arvioitava siten, että huomioon otetaan erityisasetus nro 51/1998 [ks. johdanto-osan 26 kappale] ja laki nro 30/2007, jolla AVAS valtuutetaan muuntamaan velka uudelleen. Samoin olisi otettava huomioon komissiolle tehty velan muuntamista koskeva ilmoitus, johon viitattiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toimenpiteenä 1, sekä toimenpiteen 1 muutos seurauksena komission esittämistä epäilyistä ja EU-IMF -ohjelmasta aiheutuneista sitoumuksista.
86)
Lisäksi komissio toteaa, että aikomus yksityistää yritys kokonaan toukokuun 2012 loppuun mennessä, kuten Romanian viranomaiset ilmoittivat 21 päivänä lokakuuta 2011 lähettämässään kirjeessä ja pääministeri Ungureanu vahvisti 16 päivänä helmikuuta 2012 päivätyssä kirjeessään, katsotaan erottamattomaksi osaksi toimenpidettä.
87)
Komissio toteaa toisaalta Oltchimin ympäristösakosta ja toisaalta sen erääntyvistä veloista yrityksille Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea ja SC CET Govora SA, etteivät kyseiset toimenpiteet kuuluneet menettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalaan. Ne eivät siis voi kuulua tämänkään päätöksen soveltamisalaan. Komissio ilmoittaa aikanaan kantelijalle kyseisiin seikkoihin liittyvistä asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan mukaisista tulevista toimista.
IX.2. Komission toimivalta ennen Euroopan unioniin liittymistä
88)
Kuten edellä V jaksossa on todettu, anonyymi osapuoli II katsoi, että eräät Oltchimille vuosina 1995-2000 myönnetyistä valtiontakauksista olivat yhä voimassa Romanian liityttyä EU:hun, nimittäin 31 päivään lokakuuta 2009 asti, ja niitä olisi pidettävä liittymispäivästä alkaen uutena tukena. Komission on näin ollen arvioitava kyseisen näkemyksen paikkansapitävyys ja mahdolliset vaikutukset ilmoitettujen toimenpiteiden arviointiin.
89)
Yleissääntönä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovelletaan vasta liittymispäivästä alkaen. Poikkeus sääntöön ovat toimenpiteet, joita on sovellettu ennen liittymistä ja joiden soveltamista jatketaan sen jälkeen. Vuonna 2005 tehdyn Romanian liittymissopimuksen (24) mukaan Romaniassa ennen liittymispäivää (1 päivä tammikuuta 2007) täytäntöön pantuja ja tämän jälkeen sovellettuja toimenpiteitä, jotka voivat olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja jotka eivät täytä asetuksessa (EY) N:o 659/1999 (25) tarkoitettuja edellytyksiä, pidetään uutena tukena liittymisestä alkaen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan soveltamisessa.
90)
Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan (26) liitteessä V olevan 2.1 kohdan toisessa kappaleessa todetaan kyseisen liittymisasiakirjan 22 artiklan mukaisesti, että ”kaikkia vielä liittymispäivän jälkeen sovellettavia toimenpiteitä, jotka ovat valtion tukea ja jotka eivät täytä edellä esitettyjä edellytyksiä, pidetään uutena tukena liittymisestä alkaen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan soveltamisessa”.
91)
Edellä mainittu säännös kattaa tämän vuoksi ennen liittymispäivää (1 päivä tammikuuta 2007) täytäntöön pannut toimenpiteet, joiden soveltaminen jatkuu kyseisen päivän jälkeen. Useissa komission päätöksissä (27) esitetyn määritelmän mukaan käsite ”liittymispäivän jälkeen soveltaminen” kattaa tukiohjelmat ja yksittäiset toimenpiteet, joita ei ole rajoitettu ajallisesti tai joissa valtion vastuuta ei ole tarkkaan rajoitettu. Kyse on siis tapauksista, joissa valtion vastuuta ei vielä tiedetä tarkasti liittymispäivänä. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella on siis tarpeen määritellä, sovellettiinko Oltchimin hyväksi vuosina 1995-2000 annettuja valtiontakauksia liittymisen jälkeen edellä mainitussa päätöskäytännössä tarkoitetulla tavalla. Tätä varten on varmistettava, etteivät valtiontakaukset olleet ajallisesti rajoitettuja eikä valtion vastuu tarkasti tiedossa liittymisajankohtana.
92)
Komissio on tarkastellut kyseisten valtiontakausten ehtoja ja toteaa, että ne olivat erillisiä ja yksittäisiä tapauskohtaisia toimenpiteitä, joilla valtio auttoi yritystä saamaan lainoja määrätyille määrille ja tietyille määräajoille. Määräaika, johon asti takaukset olivat voimassa, vahvistettiin niiden antamisen yhteydessä, sillä takaukset olivat voimassa saman ajan kuin taustalla olevat lainat, joiden voimassaoloaika oli tarkasti määritelty. Tätä voimassaoloaikaa ei muutettu myöhemmin. Näin ollen takausten voimassaolo oli liittymisajankohtana ajallisesti rajoitettu ja se oli vahvistettu ennen liittymistä eli lainan myöntämisen yhteydessä. Komission on näin ollen todettava, että edellytykset ensimmäiselle tilanteelle, jossa toimenpide katsotaan ”uudeksi tueksi” liittymispäivästä alkaen, eli se, ettei tuki ole liittymisajankohtana ajallisesti rajattu, eivät täyty tässä tapauksessa.
93)
Toiseksi valtion maksimivastuu oli rajoitettu takauksien myöntämishetkellä, sillä takaukset kattavat ainoastaan juuri sen lainan, jota varten ne on myönnetty. Tämän vuoksi liittymispäivän jälkeen soveltamisen toinen edellytys eli se, ettei valtion vastuu ole liittymispäivänä tarkasti tiedossa, ei myöskään täyty.
94)
Lisäksi komissio panee merkille, että valtiontakaukset otettiin käyttöön ennen liittymispäivää. Takausten käyttöönottopäivästä alkaen valtio oli vastuussa takaamiensa lainojen maksamatta olevien määrien takaisinmaksusta. Yrityksen velvoitteet kyseisten lainojen takaisinmaksuun siirtyivät valtiolle, ja siitä tuli näin ollen Oltchimin velkoja takausten perusteella maksettujen summien osalta. Kuten edellä II.2 jaksossa todetaan, takausten perusteella suoritettiin maksuja vuoteen 2006 asti. Maksuja ei suoritettu enää liittymispäivän jälkeen, koska Oltchim pystyi hoitamaan maksamatta olleet lainaerät itse.
95)
Sen vuoksi voidaan päätellä, että Oltchimille vuosina 1995-2000 myönnettyjä valtiontakauksia ei voida luokitella Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen liitteessä V olevan 2.1 kohdan toisessa kappaleessa tarkoitetuksi uudeksi tueksi.
IX.3. Valtiontuen olemassaolo: Etu
IX.3.1 Yksityistä velkojaa koskeva testi
96)
Romania väittää, että ilmoitettu toimenpide, joka muodostuu 1 049 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velan muuntamisesta osakkeiksi ja sen seurauksena syntyvän koko julkisen osakeomistuksen myymisestä pian sen jälkeen (toukokuun 2012 loppuun mennessä), ei anna yritykselle kohtuutonta etua, koska julkisen velkojan AVASin kanssa samanlaisessa tilanteessa olevat yksityiset velkojat olisivat valinneet tämän menetelmän velkojen takaisinsaamiseksi yrityksen selvitystilan sijasta, joka on julkisen velkojan kannalta taloudellisesti epäedullisempi vaihtoehto.
97)
Sen määrittämiseksi, antaako ilmoitettu toimenpide perusteettoman edun Oltchimille, komission olisi arvioitava, jatkoiko julkinen velkoja AVAS julkisen velan takaisinperintää yhtä uutterasti kuin yksityinen velkoja, joka pyrkii maksimoimaan velkansa takaisinperinnän (28). Tässä yhteydessä otetaan huomioon se, että siirrettäessä julkinen velka AVASille velan takaisinperinnästä vastaa laitos, jolla ei ole yritykseen muuta suhdetta kuin velkojan ja velallisen välinen suhde. Arvioinnissa ei sivuuteta sitä seikkaa, että talousministeriö on Oltchimin julkinen osakas, mutta siinä otetaan huomioon, että julkinen osakas ei osallistu julkisen velan takaisinperintään, mikä on annettu velkojana toimivan AVASin tehtäväksi. Komissio toteaa kuitenkin, että velan muuntamisesta ja sen jälkeisestä yksityistämisestä nykyiselle osakkaalle eli talousministeriölle aiheutuvia vaikutuksia on myös arvioitava, jotta voitaisiin päätellä, onko ehdotettu velan muuntaminen ja sen jälkeinen yksityistäminen taloudellisesti parempi vaihtoehto valtiolle kuin koko yrityksen asettaminen selvitystilaan.
IX.3.2 Julkisen velan takaisinperintä - Toimenpiteen 3 arviointi
98)
Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että valtiontukea voisi sisältyä myös siihen, ettei valtio ole perinyt Oltchimilta korkoa ja/tai viivästysmaksuja erääntyneestä julkisesta velasta sen jälkeen, kun Romania liittyi Euroopan unioniin. Kyseinen julkinen velka syntyi seurauksena valtiontakausten käyttöönotosta (ks. valtiontakausten kuvaus edellä johdanto-osan 23-27 kappaleessa ja arviointi johdanto-osan 88-95 kappaleessa). Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että koron tai julkisen velan perimisen laiminlyönti antoi Oltchimille edun, koska yritys sai pääomaa ilman maksua.
99)
Sen arvioimiseksi, käyttäytyikö Romania yksityisen velkojan tavoin valtiontakausten käyttöönotosta syntyneen maksamatta olevan velan osalta, on arvioitava Romanian valtion käyttäytymistä vuodesta 2007 tähän päivään asti Romanian viranomaisten käytettävissä eri ajankohtina olleiden tietojen perusteella.
100)
Ensinnäkin komissio toteaa, että korkojen ja viivästysmaksujen perimättä jättäminen vuodesta 2007 toimenpidettä 1 koskevan ilmoituksen muuttamiseen asti on seurausta erityisasetuksesta 51/1998 (ks. johdanto-osan 27 kappale). Lisäksi on otettava huomioon laki 30/2007, jossa AVASille annetaan tehtäväksi suorittaa uudelleen velan muuntaminen. Kyseisenä ajankohtana Romanian viranomaiset suunnittelivat Oltchimin toimintojen jatkamista ja lisäinvestointeja yrityksen selvitystilaan asettamisen sijasta.
101)
Sen vuoksi komission on ensinnäkin varmistuttava siitä, toimiko Romania yksityisen velkojan tavoin, kun se vuonna 2007 päätti muuntaa velan osakkeiksi sen sijaan että olisi pyrkinyt velan takaisinperintään ja/tai yrityksen selvitystilaan. Tältä osin komissio toteaa, että Romania oli noudattanut velkojen osakkeiksi muuntamisen strategiaa Oltchimin toimintojen jatkamiseksi ensimmäisestä (epäonnistuneesta) yrityksestä vuonna 2003 alkaen. Näin ollen Romanian viranomaisten toiminta oli tältä osin yhdenmukaista niiden aikaisemman toiminnan kanssa. Markkinoiden reaktiot aikaisempiin yksityistämisyrityksiin ja vähemmistöosakkaiden nostamat oikeuskanteet osoittavat, että markkinat uskoivat Oltchimin liiketoiminnan olevan pohjimmiltaan elinkelpoista.
102)
Lisäksi komissio toteaa, että Romanian käytettävissä oli myös Oltchimin liiketoimintasuunnitelma (29), jonka mukaan yritys oli elinkelpoinen.
103)
Näiden tekijöiden perusteella komissio katsoo, että Romania toimi velkojana järkevästi päättäessään muuntaa velat osakkeiksi ja antaa lain, jonka mukaan maksamatta olevasta velasta ei peritä korkoja ja viivästysmaksuja, koska kyseinen velka oli joka tapauksessa tarkoitus muuntaa osakkeiksi.
104)
Se, että Romania haki valtiontuen hyväksymistä ennen velan muuntamista osakkeiksi, ei muuta tätä arviota. Tehdessään näin Romania pelkästään täytti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaiset velvoitteensa. Ottaen huomioon vaikeudet, joita Romanialla oli ollut aikaisemmin vähemmistöosakkaiden kanssa ja oli edelleen lakia 30/2007 sovellettaessa, oli järkevää hakea komissiolta vahvistus sille, ettei suunniteltu toimenpide ollut valtiontukea.
105)
Valtiontuen arvioinnin ja lykkäysvelvoitteen soveltamisen vuoksi velan muuntaminen osakkeiksi lykkääntyi lopulta viidellä vuodella. Tältä osin komissio panee ensinnäkin merkille, että vuoden 2011 puoliväliin asti Romanialla oli vakaa aikomus panna täytäntöön laaja Oltchimia koskeva investointistrategia, josta tehtiin useita asiantuntijatutkimuksia (30). Korkojen periminen julkisesta velasta olisi ollut ristiriidassa valtion lisäinvestointistrategian kanssa, jolla pyrittiin palauttamaan yrityksen kannattavuus ja lisäämään sen arvoa yrityksen yksityistämiseksi keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.
106)
Seurauksena epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään laajasta investointistrategiasta, ja varsinkin seurauksena budjettiongelmista ja EU/IMF-ohjelmasta, Romania muutti strategiaansa vuonna 2011 ja päätti yksityistää yrityksen välittömästi sen jälkeen, kun velka on muunnettu osakkeiksi. Se luopui näin ollen alkuperäisistä suunnitelmistaan, joiden mukaan sen oli tarkoitus tehdä vielä 424 miljoonan euron investoinnit ennen yksityistämistä.
107)
Tässä uudessa tilanteessa korkojen periminen velasta muuttui valtion kannalta järkeväksi strategiaksi velan takaisinperinnän maksimoimiseksi.
108)
Kuten edellä johdanto-osan 75-77 kappaleessa kuvataan, julkisesta velasta perittiin koronkorkoa 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen yksityisellä sopimuksella, jonka Oltchim ja AVAS tekivät joulukuussa 2011. Erityisesti on huomattava, että julkiseen velkaan sovelletut korot vastasivat aina korkeimpia korkoja: joko komission viitekorkoja tietyllä ajanjaksolla tai yrityksen yksityisiin lainoihin sovellettuja, riittäviksi katsottuja korkoja samalla ajanjaksolla.
109)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, ettei Oltchimille koitunut etua tavasta, jolla viranomaiset pyrkivät liittymisen jälkeen perimään takaisin julkisen velan, joka nyt oli tarkoitus muuntaa osakkeiksi.
IX.3.3 Velan muuntaminen - toimenpide 1
110)
Komission on myös arvioitava, antaako toimenpide 1, joka muodostuu (ilmoituksen muuttamisen jälkeen - ks. johdanto-osan 14-16, 69-70 ja 75-77 kappale) yhteensä 1 049 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velan muuntamisesta osakkeiksi ja pian sen jälkeen toteutettavasta koko julkisen osakeomistuksen myynnistä (yksityistäminen), perusteettoman edun Oltchimille. Osakkeiksi muunnettava julkinen velka sisältää 538 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velkapääoman, joka on yksityistämisvirasto AVASin hallussa, ja AVASin velalle 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2011 kertyneet 511 miljoonan Romanian leun korot.
111)
Sen arvioimiseksi, antaako ehdotettu velan muuntaminen perusteetonta etua Oltchimille, olisi määritettävä, onko velan muuntaminen todella paras keino maksimoida julkisen velan takaisinperintä kuten Romania esittää. Käytännössä komission on määritettävä, olisiko hypoteettinen yksityinen velkoja, joka on yksityistämisvirasto AVASiin (Oltchimin velkoja) verrattavissa olevassa tilanteessa, todella käyttänyt mieluummin kyseistä keinoa velan takaisinperimiseksi verrattuna muihin käytettävissä oleviin takaisinperintävaihtoehtoihin, kun otetaan huomioon, että velallinen on vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa. Talousministeriöllä, joka on Oltchimin nykyinen osakas, ei ole mitään roolia julkisen velan takaisinperinnässä, mutta kahden mahdollisen skenaarion tulokset julkisen osakkaan kannalta otetaan siitä huolimatta huomioon jäljempänä esitetyssä analyysissa.
112)
Romania väittää, että yrityksen nykytilanteen vuoksi (vakava pääoman puute ja liiallinen velkaantuneisuus) ainoat realistiset vaihtoehdot, jotka julkisen velkojan (AVAS) kanssa samanlaisessa tilanteessa olevalla yksityisellä velkojalla olisi, ovat joko i) asettaa yritys selvitystilaan tai ii) muuntaa velka osakkeiksi ja sen jälkeen myydä muodostuva omistusosuus yrityksestä. Mikä tahansa yksityinen velkoja valitsisi näistä vaihtoehdoista sen, joka maksimoi velan takaisinsaannin. Toisin sanoen velkoja valitsisi velan muuntamisen ja sen jälkeisen yksityistämisen, jos yksityistämisestä odotettavissa oleva tuotto ylittäisi määrän, joka olisi mahdollista saada selvitystilan kautta.
113)
Sen osoittamiseksi, että velan muuntaminen ja sen jälkeinen omistusosuuden myynti tuo velkojalle enemmän tuloja kuin selvitystila, Romania toimitti riippumattoman konsultin raportin (ks. johdanto-osan 78-82 kappale), jossa vertaillaan kyseisten kahden skenaarion (velan muuntaminen ja sen jälkeinen yksityistäminen sekä selvitystila) tuloksia velkojan kannalta.
114)
Komissio on tarkastellut raporttia kriittisesti varmistaakseen, että sen tulokset kestävät tarkastelua ja todella osoittavat, että muuntamalla velan osakkeiksi AVAS toimii yksityisen velkojan tavoin. Tarkastelun jälkeen komissio toteaa seuraavaa:
115)
AVASin saatavien arvo selvitystilaskenaariossa: Selvitystilaa koskeva arviointi perustuu aikaisempaan helmikuussa 2011 laadittuun Raiffeisenin selvitystilaraporttiin sekä riippumattoman konsultin Romcontrol SA Bucharestin maaliskuussa 2011 laatimaan selvitystilaraporttiin.
116)
Romanian lainsäädännön mukaan yritykset, joissa valtion omistusosuus on vähintään 50 % + 1, likvidoidaan niin sanotulla ’erityisellä vapaaehtoisella selvitystilamenettelyllä’, josta säädetään hallituksen poikkeusasetuksessa 88/1997, hallituksen päätöksessä 577/2002 ja laissa 137/2002. Erityisessä vapaaehtoisessa selvitystilamenettelyssä selvitysmiehen yrityksen omaisuuserien myynnistä saama summa käytetään yrityksen maksamattomien velkojen maksamiseen siinä etusijajärjestyksessä, josta säädetään laissa 85/2006 (Romanian maksukyvyttömyyslaki). Näin ollen selvitystilasta saadut tulot on käytettävä velkojen maksamiseen seuraavassa järjestyksessä: 1) selvitystilakulut; 2) maksamatta olevat palkat; 3) etuoikeutetut velat (ts. velat, joiden vakuutena on pantteja, kiinnityksiä tai muita erityisiä etuoikeuksia); 4) verot ja muut verovelvoitteet; 5) valtiontakausten käyttöönotosta talousministeriölle syntyneet velat; 6) julkisista lainoista aiheutuvat velat; 7) tavalliset (vakuudettomat) velat; 8) osakkaanomistajat. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa AVAS kuuluisi kolmanteen velkojaryhmään (etuoikeutetut velkojat), mutta sitä ennen olisi kuitenkin useita Oltchimin (yksityisiä) etuoikeutettuja velkojia, sillä julkisella velalla oli vain osittaiset vakuudet.
117)
Konsulttina toiminut Romcontrol arvioi Oltchimin omaisuuserien likvidaatioarvon 15 päivänä joulukuuta 2010 oikaistun nettovarallisuuden menetelmää käyttäen, jossa otetaan huomioon se, että myytävät omaisuuserät ovat markkinoilla ainoastaan vähän aikaa (31).
118)
Romcontrolin arvioiman omaisuuserien likvidaatioarvon perusteella Raiffeisen arvioi tuloksen velkojana olevan AVASin ja osakkeenomistajana olevan valtion kannalta. Se otti tässä arvioinnissa huomioon yrityksen velat 31 päivänä joulukuuta 2010 ja sen alustavan tilinpäätöksen samalta päivältä (”Raiffeisenin helmikuun 2011 selvitystilatutkimus”). Kyseisen tutkimuksen mukaan Oltchimin omaisuuserien myynnistä saatavien tulojen ansiosta olisi mahdollista periä takaisin noin [20]-[30] prosenttia yrityksen kaikista veloista. AVAS olisi osittaiset vakuudet omaavana velkojana saanut takaisin noin [80]-[100] miljoonaa Romanian leuta ([10]-[30] prosenttia silloisista 538 miljoonan Romanian leun kokonaissaatavista). Koska selvitystilasta saatavat tulot ovat pienemmät kuin yrityksen velat, valtio ei osakkeenomistajana saisi mitään.
119)
Raiffeisen päivitti lokakuussa 2011 helmikuun 2011 selvitystilatutkimuksen arvioita siten, että niissä otetaan huomioon yrityksen tilinpäätöstiedot 30 päivältä kesäkuuta 2011 ja niihin sisältyy julkisesta velasta tammikuusta 2007 alkaen peritty korko.
120)
Päivitetyn arvion mukaan AVAS saisi osittaiset vakuudet saaneena Oltchimin velkojana takaisin [100]-[120] miljoonaa Romanian leuta koko velastaan (toisin sanoen [10]-[20] (32) prosenttia kokonaisvelasta eli 538 miljoonan Romanian leun suuruisesta velkapääomasta ja koroista). Julkinen osakas eli talousministeriö ei nytkään saisi mitään. Summa, jonka AVAS saisi, diskontattiin (33) nykyarvoonsa 30 päivälle kesäkuuta 2011. Sen seurauksena AVAS saisi yrityksen likvidoinnin tapauksessa [10]-[40] miljoonaa euroa.
Taulukko 2
Valtion saatavien perintä selvitystilaskenaariossa
Saatavat
(miljoonaa euroa)
Perintä yhteensä
(miljoonaa euroa)
Perintä nettonykyarvossa, korko 10,7 %
(miljoonaa euroa)
AVAS (velkoja)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Talousministeriö (osakas)
Osakeomistus
[0]-[10]
[0]-[10]
Valtio yhteensä
[20]-[30]
[10]-[30]
121)
Tätä summaa on verrattava tuottoon, joka olisi odotettavissa AVASin saatavien muuntamisesta osakkeiksi ja sen jälkeisestä yrityksen yksityistämisestä.
122)
AVASin saatavien arvo velan muuntamis- ja yksityistämisskenaariossa: raportissa velan muuntamis- ja yksityistämisskenaarion tulos valtion kannalta arvioitiin yritysarvoon perustuvalla menetelmällä, joka on yksi yritysten arvostuksessa käytetyistä perusmenetelmistä.
123)
Tämän menetelmän käytön osalta komissio toteaa, että periaatteessa on useita menetelmiä, joilla yrityksen oman pääoman arvo voidaan arvioida.
124)
Yksi usein käytetyistä menetelmistä on EBITDA-kerroin (EBITDA = tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia). Sen avulla voidaan määrittää yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden EBITDA luvulla (kerroin), jota pidetään alalle sopivana, ja vähentämällä nettovelat saadusta tuloksesta.
125)
Toinen menetelmä on diskontatun kassavirran analysointi. Yrityksen tulevien vuosien nimelliset vapaat kassavirrat diskontataan keskimääräisellä pääomakustannuksella (WACC) (34), ja nettovelka vähennetään saadusta arvosta.
126)
Kolmas menetelmä on liikevaihtokertoimen käyttö. Sen avulla voidaan määrittää yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden liikevaihto luvulla (kerroin), jota pidetään alalle sopivana, ja vähentämällä nettovelka saadusta tuloksesta.
127)
Kaikissa näissä menetelmissä (tuleva EBITDA, kassavirta tai liikevaihto) käytetään ennustettuja arvoja. Käsiteltävänä olevassa asiassa kaikkia liiketoimintasuunnitelmaan sisältyviin ennustettuihin arvoihin perustuvia arviointimenetelmiä ei ole mielekästä käyttää. Koska yritys on tarkoitus yksityistää välittömästi, ainoastaan uusi omistaja pystyy määrittämään yrityksen tulevan liiketoimintastrategian. Sen vuoksi näiden menetelmien käyttämiseksi merkityksellisiä liiketoimintasuunnitelmaa koskevia ennusteita ei ole saatavilla eikä niitä voida ennakoida (35). Koska uuden omistajan on tehtävä merkittäviä investointeja, myöskään yrityksen aikaisempien tulosten perusteella ei voida ennustaa tulevaisuutta.
128)
Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että Romanian valtion (toisin sanoen AVASin ja talousministeriön) yhteenlasketun osuuden arvo voidaan määrittää ainoastaan kahdella menetelmällä, käyttämällä pörssiarvoa tai yritysarvoa. On syytä huomata, että yritysarvon määrittämisessä käytetään myös samoja parametreja kuin pörssiarvon määrittämisessä.
129)
Pörssiarvo määritellään kertomalla osakehinta liikkeeseen laskettujen osakkeiden lukumäärällä, jolloin saadaan yrityksen liikkeessä olevien osakkeiden kokonaisarvo. Tällä tavoin osoitetaan, mikä on yleinen käsitys yrityksen oman pääoman arvosta, ja sitä voitaisiin käyttää osoituksena yleisestä käsityksestä yrityksen nettovarallisuudesta.
130)
Oltchimin pörssiarvon laskenta perustui sen osakehintaan Bukarestin pörssissä (36) 44 kuukauden aikana (vuodesta 2008 elokuuhun 2011). Tämä ajanjakso on riittävän pitkä ollakseen merkityksellinen, ja pörssiarvo sen aikana on hyvä osoitus siitä, mitä markkinat ovat valmiit maksamaan yrityksestä.
131)
Tältä osin komissio panee myönteisenä seikkana merkille sen, että osakkeen viimeaikainen hinta ajanjaksolla toukokuusta 2011 elokuuhun 2011 oli korkeampi kuin 44 kuukauden keskiarvo. Tarkemmin sanottuna 44 kuukauden painotettu keskiarvo on 0,53 Romanian leuta osaketta kohden, kun taas heinäkuussa 2011 osakehinta nousi jopa 2,05:een Romanian leuhun (37). Näin ollen markkina-arvon määrittämisessä käytettyjen tietojen voidaan katsoa olevan varovaisia.
132)
Lisäksi komissio toteaa osakehinnan kehityksestä syyskuusta 2011 alkaen (viimeisimmät Raiffeisenin tutkimuksessa käytetyt tiedot) myönteisenä seikkana, että viime aikoina (lokakuun puolivälistä 2011 alkaen) osakehinta on noussut merkittävästi ja ollut jatkuvasti korkeampi kuin pörssiarvolaskelmassa käytetty 0,53 Romanian leun painotettu keskiarvo.
Kuvio 1
Oltchimin osakehinnan kehitys Bukarestin pörssissä 23.2.2011-23.2.2012
133)
Ennen suunniteltua velan muuntamista Oltchimin pörssiarvo tarkasteluajanjaksolla (tammikuusta 2008 elokuuhun 2011) oli painotettuna keskimäärin (38) 45 miljoonaa euroa ja tarkastelujakson viimeisten kolmen kuukauden aikana (vuoden 2011 kesäkuusta elokuuhun) se oli jatkuvasti yli 100 miljoonaa euroa. Sen vuoksi pörssiarvo ylittää selvästi Oltchimin likvidaatioarvon ([10]-[40] miljoonaa euroa). Tämä on ensimmäinen osoitus siitä, että valtion omistusosuuden myyminen yksityistämisessä olisi yrityksen selvitystilaa parempi vaihtoehto.
134)
Toinen menetelmä, jota voidaan käyttää, on yritysarvo. Yritysarvo on yrityksen arvon mitta, jota käytetään usein vaihtoehtona yksinkertaiselle pörssiarvolle, sillä sen katsotaan antavan tarkemman kuvan yrityksen arvosta. Yritysarvo määritellään yrityksen pörssiarvon ja nettorahoitusvelan summaksi. Raiffeisen Capital käytti tätä menetelmää.
135)
Pörssiarvon laskemisen jälkeen yritysarvon toinen osatekijä, nettovelka, laskettiin yrityksen kaikkien rahoitusvelkojen summana (yrityksen kaikki korolliset velat eli pankkilainat ja erääntyneet/uudelleenjärjestetyt velat) (39).
136)
Seuraavaksi on mahdollista laskea yritysarvon sekä osakekohtaisen yritysarvon mediaani, keskiarvo ja painotettu keskiarvo 44 kuukauden jaksolla. Raportissa se tehtiin kahdessa skenaariossa: sopimuksen nojalla velasta perityn koron kanssa ja ilman sitä.
137)
Tältä osin komissio on sitä mieltä, että sopimuksen nojalla perittyä korkoa ei pitäisi ottaa huomioon laskettaessa yritysarvoa seuraavista syistä: jos velka lisääntyy, oma pääoma vähenee, ceteris paribus. Nämä vaikutukset ovat vastakkaisia eikä niiden pitäisi periaatteessa johtaa muutokseen yritysarvossa. Jos markkinat tietäisivät korosta, ne laskisivat osakkeiden hintaa vastaavasti. Tässä tapauksessa korko kuitenkin lisättiin jälkikäteen eivätkä markkinat voineet ennakoida sitä. Sen vuoksi merkityksellisiä ovat ne tiedot, jotka olivat markkinoiden käytössä arvonmäärityksen aikaan.
138)
Näiden seikkojen perusteella on tarkasteluajanjaksolle laskettu seuraavat osakekohtaiset yritysarvot.
Taulukko 3
Oltchimin osakekohtaisen yritysarvon laskeminen tarkasteluajanjaksolla
Ajanjakso
Osakkeiden lukumäärä
Keskimääräinen osakehinta
Pörssiarvo (osakehinta x osakemäärä)
Nettovelka, tuhatta
Romanian leuta
Yritysarvo (pörssiarvo + nettovelka),
tuhatta Romanian leuta
Osakekohtainen yritysarvo
Tammi -08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Helmi -08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Maalis -08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Huhti -08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Touko -08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Kesä -08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Heinä -08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Elo -08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Syys -08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
Loka -08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
Marras -08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
Joulu -08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
Tammi -09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Helmi -09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Maalis -09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Huhti -09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Touko -09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Kesä -09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Heinä-09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Elo -09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Syys -09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Loka -09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Marras -09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Joulu -09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Tammi -10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Helmi -10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Maalis -10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Huhti -10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
Touko -10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
Kesä -10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Heinä -10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Elo -10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Syys -10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Loka -10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Marras -10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
Joulu -10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Tammi -11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Helmi -11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Maalis -11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Huhti -11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
Touko -11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
Kesä -11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
Heinä -11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
Elo -11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
139)
Tämän taulukon perusteella laskettiin osakekohtaisen yritysarvon mediaani, keskiarvo ja painotettu keskiarvo.
Taulukko 4
Oltchimin osakekohtaisen yritysarvon mediaani, keskiarvo ja painotettu keskiarvo
Osakehinta
Osakekohtainen yritysarvo
Mediaani
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Keskiarvo
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Painotettu keskiarvo
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
140)
Edellä kuvaillulla tavalla laskettua yritysarvoa (mediaani, keskiarvo, painotettu keskiarvo) voidaan käyttää valtion omistusosuuden arvon määrittämiseksi ’velan muuntamisen jälkeen’ vähentämällä tästä yritysarvosta muuntamisen jälkeen jäljellä oleva yrityksen velka; tämä velka yrityksen on edelleen maksettava takaisin.
141)
Tulokseksi saadaan oman pääoman kokonaismäärän markkina-arvo, kuten taulukossa 5 osoitetaan.
Taulukko 5
Oman pääoman markkina-arvon laskeminen yritysarvoa käyttämällä
Velan muuntamisen jälkeisen oman pääoman kokonaismäärän arvon laskeminen
Skenaariot
Yritysarvo, joka perustuu 44 kuukauden osakehintojen mediaaniin
Yritysarvo, joka perustuu 44 kuukauden osakehintojen keskiarvoon
Yritysarvo, joka perustuu 44 kuukauden osakehintojen painotettuun keskiarvoon
Osakekohtainen yritysarvo (Romanian leuta)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Osakkeiden lukumäärä ennen muuntamista
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Yritysarvo (milj. Romanian leuta)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Nettovelka velan muuntamisen jälkeen (milj. Romanian leuta)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Oman pääoman markkina-arvo (milj. Romanian leuta)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Oman pääoman markkina-arvo (milj. euroa)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
142)
Edellä kuvaillussa laskennassa käytetyn nettorahoitusvelan osalta on todettava, että laskennan molemmissa vaiheissa, eli i) yritysarvon laskennassa ja ii) sen jälkeisessä vähennyslaskussa, jolla päästään oman pääoman markkina-arvoon, olisi periaatteessa käytettävä perustana yrityksen velan markkina-arvoa.
143)
Komissio toteaa kuitenkin ensiksi, että Oltchimin velkaa ei myydä eikä velkakaupalle ole paikallisia markkinoita, minkä vuoksi kyseiselle velalle on erittäin vaikeaa määrittää markkinahinta. Sen sijaan olisi mahdollista määrittää velan teoreettinen markkina-arvo selvittämällä yrityksen luokitus ennen velan muuntamista ja sen jälkeen. Tämän luokituksen avulla voitaisiin sitten arvioida maksukyvyttömyyden todennäköisyys, jota puolestaan voitaisiin käyttää velan markkina-arvon arvioimiseen. Ilman tällaisia luokituksia komissio ei pitänyt arviointia mahdollisena ja katsoi, että huonosti arvioidun markkina-arvon käyttämisestä aiheutuvat virheet olisivat merkittäviä.
144)
Toiseksi jos oletetaan, että nettovelka myydään samalla alennuksella suhteessa kirjanpitoarvoonsa ennen velan muuntamista ja sen jälkeen, laskelman tulokset eivät muutu ollenkaan riippumatta alennuksen suuruudesta. Mikä tahansa muutos nettorahoitusvelan arvossa johtaisi suhteelliseen, päinvastaiseen muutokseen pörssiarvossa. Sillä, lisätäänkö velan kirjanpitoarvo vai sen markkina-arvo, ei ole merkitystä, sillä velan arvo lisätään ensin yritysarvon määrittämiseksi ja sen jälkeen vähennetään osakkeiden uuden arvon saamiseksi.
145)
Kolmanneksi jos oletetaan, että muuntamisen jälkeen jäljellä oleva velka myydään eri alennuksella kuin ennen muuntamista, mielekkäässä laskentatavassa olisi otettava huomioon se, että velan osakkeiksi muuntamisen jälkeen jäljellä olevan velan markkina-arvo olisi todennäköisesti edelleen alhaisempi kuin sen kirjanpitoarvo, mutta joka tapauksessa korkeampi kuin velan markkina-arvo ennen muuntamista. Ilman perustaa näiden alennusten määrittämiseksi ei kuitenkaan ole mahdollista simuloida alennuksen muutoksen vaikutuksia, sillä samanaikaisesti olisi muutettava liian monia parametreja.
146)
Toisaalta komissio toteaa, että Oltchimin tilinpäätökset on laadittu IFRS-standardien mukaisesti ja ne on tarkastanut riippumaton tilintarkastaja KPMG. Rahoitusvelat on esitetty tilinpäätöksissä käypään arvoon IAS 39 -standardin määräysten mukaisesti. IAS 39 -standardissa määritellään käypä arvo rahamääräksi, johon omaisuuserä voitaisiin vaihtaa tai jolla velka voitaisiin suorittaa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden osapuolten kesken tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Tämän perusteella KPMG todisti, että yrityksen pitkäaikaisen velan käypä arvo ei poikennut merkittävästi sen kirjanpitoarvosta.
147)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että on todellakin asianmukaista käyttää velan kirjanpitoarvoa laskettaessa oman pääoman markkina-arvoa.
148)
Laskelman kestävyyden varmentamiseksi komissio suoritti kuitenkin lisäksi herkkyysanalyysin, eli se määritti nettovelan muuntamista edeltävän kirjanpitoarvon ja markkina-arvon välisen prosenttimääräisen eron, joka tasoittaisi valtion omistusosuuden nykyarvon muuntamisen jälkeen ja likvidaatioarvon, olettaen, että velan markkina-arvo vastaa sen kirjanpitoarvoa velan osakkeiksi muuntamisen jälkeen. Tätä prosenttiarvoa voidaan pitää eräänlaisena ’virhemarginaalina’ velan markkina-arvon arvioinnissa.
149)
Komissio katsoo, että kaikista skenaarioista (mediaaniin, keskiarvoon ja painotettuun keskiarvoon perustuva yritysarvo) painotettu keskiarvo on tarkin skenaario, koska siinä arvot on painotettu myytyjen osakkeiden lukumäärän mukaan. Kyseisen skenaarion tapauksessa edellä mainittu marginaali on 15 prosenttia. Komissio päättelee, että tämän kokoinen marginaali on riittävän suuri sen päätelmän tekemiseksi, että yritysarvolaskelma perustuu luotettaviin tietoihin.
150)
Kun oman pääoman markkina-arvo on laskettu, voidaan laskea oman pääoman markkina-arvosta johtuva valtion omistusosuuden arvo julkisen osakeomistuksen perusteella, joka on velan muuntamisen jälkeen seuraavanlainen (40):
Taulukko 6
Romanian valtion omistusosuus Oltchimista ennen suunniteltua velan muuntamista ja sen jälkeen
Omistusosuus ennen velan muuntamista
Omistusosuus velan muuntamisen jälkeen
AVASin velka ja sille kertynyt korko muodostavat muunnetun velan
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Talousministeriö
54,81 %
[0]-[5] %
Valtio yhteensä
54,81 %
[80]-[100] %
151)
Sen jälkeen kun AVASin päävelka ja siitä sopimuksen nojalla peritty korko on muunnettu, Oltchimin osakkeiden markkina-arvo vaihtelee [20]-[30] miljoonan euron ja [90]-[100] miljoonan euron välillä. Tämän seurauksena yhteenlasketun valtion omistusosuuden ([80]-[100] %) nykyarvo (41) on [15]-[30] miljoonan ja [75]-[90] miljoonan euron välillä. Taulukossa 7 esitetään yritysarvot kaikissa skenaarioissa, ja niitä verrataan selvitystilan tapauksessa sovellettaviin arvoihin.
Taulukko 7
Velan muuntamista ja sen jälkeistä yksityistämistä koskevien skenaarioiden vertailu selvitystilaskenaarioon yritysarvomenetelmän perusteella
Odotetut valtion tulot,
miljoonaa euroa
Velan muuntaminen ja välitön yksityistäminen
Selvitystilan kautta saatujen tulojen nettonykyarvo
Vertailu
Yritysarvo, joka perustuu osakehinnan 44 kuukauden mediaaniin
Yritysarvo, joka perustuu osakehinnan 44 kuukauden keskiarvoon
Yritysarvo, joka perustuu osakehinnan 44 kuukauden painotettuun keskiarvoon
Osakkeiden markkina-arvo
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Yhteenlasketun julkisen omistusosuuden markkina-arvo
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Yhteenlasketun julkisen omistusosuuden (98,44 %) nettonykyarvo
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Selvitystila velan muuntaminen ja yksityistäminen
AVASin omistusosuuden (96,54 %) nettonykyarvo
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Selvitystila velan muuntaminen ja yksityistäminen
Talousministeriön omistusosuuden (1,9 %) nettonykyarvo
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Selvitystila velan muuntaminen ja yksityistäminen
152)
Kaikissa arvioiduissa yritysarvoskenaarioissa tulokset ovat sekä julkisen velkojan AVASin että julkisen osakkaan talousministeriön kannalta paremmat velan muuntamisen ja sen jälkeisen yksityistämisen kuin yrityksen selvitystilan tapauksessa. Nykyisen julkisen osakkaan, talousministeriön, omistusosuus pienenee velan muuntamisessa, jonka seurauksena velkojana olevalle AVASille syntyy [80]-[100] prosentin omistusosuus. Ministeriöllä ei kuitenkaan ole syytä vastustaa velan muuntamista, sillä selvitystilassa se ei saisi mitään omistusosuudestaan yrityksessä. Julkinen velkoja AVAS saisi selvitystilaa enemmän jopa siinä skenaariossa, jossa arvioitu yritysarvo on alhaisin ([10]-[30] miljoonaa euroa verrattuna [10]-[30] miljoonaan euroon).
153)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että jos yritys yksityistetään kokonaisuudessaan pian velan muuntamisen jälkeen, ilmoitettu toimenpide (velan muuntaminen ja sen jälkeinen täydellinen yksityistäminen) ei anna etua Oltchimille, koska toimenpiteen ansiosta julkinen velkoja AVAS pystyy saamaan takaisin enemmän kuin jos se päättäisi asettaa yrityksen selvitystilaan. Tältä osin komissio panee merkille Romanian viranomaisten antaman sitoumuksen (ks. johdanto-osan 17 ja 73 kappale) yksityistää yritys kokonaisuudessaan 31 päivään toukokuuta 2012 mennessä.
154)
Komissio katsoo, että pörssiarvomenetelmään ja yritysarvomenetelmään perustuvaa kvantitatiivista arviointia tukevat myös seuraavat kaksi seikkaa, joita riippumaton asiantuntija ei määrittänyt.
155)
Ensinnäkin arviointi perustuu osakemarkkinahintaan. Koska valtion omistusosuus Oltchimista kuitenkin myydään yhtenä kokonaisuutena, ostaja saa määräysvallan yrityksessä. Sen vuoksi ostaja on halukas maksamaan omistusosuudesta enemmän, mikä on normaalia vastaavissa kaupoissa.
156)
Toiseksi komissio panee merkille, että PCC oli vuonna 2007 valmis maksamaan 7,5 miljoonaa euroa 12 prosentin suuruisesta omistusosuudesta Oltchimissa ja vuonna 2011 2,6 miljoonaa euroa 3,6 prosentin omistusosuudesta. Tämä osoittaa, että yhden yksityisen sijoittajan mielestä Oltchimin arvo vuonna 2011 oli korkeampi kuin vuonna 2007 (koska se oli valmis maksamaan osakkeesta korkeamman hinnan) ja että vuoden 2011 kaupan perusteella kaikkien osakkeiden arvo olisi 73 miljoonaa euroa, mikä huomattavasti enemmän kuin likvidaatioarvo.
IX.4. Etua koskeva päätelmä
157)
Edellä esitetyn perusteella, toisin sanoen sen perusteella, että i) yritys ei saanut perusteetonta etua siitä tavasta, jolla viranomaiset pyrkivät perimään takaisin sen julkisen velan, jota ilmoitettu toimenpide koskee, ja ii) velan muuntaminen ei sinällään anna perusteetonta etua yritykselle, komissio päättelee, että tällä hetkellä ilmoitettu toimenpide (aikaisempien toimenpiteiden 1 ja 3 yhdistelmä) ei täytä etua koskevaa arviointiperustetta. Tämän toteamuksen vuoksi muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdasta aiheutuvia valtiontuen määritelmän kumulatiivisia arviointiperusteita ei tarvitse analysoida arvioitaessa tällä hetkellä ilmoitettua toimenpidettä.
X. PÄÄTELMÄT
158)
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla aloitettu muodollinen tutkintamenettely, joka koskee toimenpidettä 2, on lopetettava tarpeettomana, sillä kyseistä toimenpidettä koskeva ilmoitus on peruttu.
159)
Tällä hetkellä ilmoitettu toimenpide (aikaisempien toimenpiteiden 1 ja 3 yhdistelmä) ei sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
160)
Tämä päätelmä perustuu Romanian vakaaseen aikomukseen myydä Oltchimista omistamansa osuus kokonaisuudessaan, kuten pääministeri Emil Bocin 21 päivänä lokakuuta 2011 päivätyssä kirjeessä todetaan ja pääministeri Ungureanun 16 päivänä helmikuuta 2012 päivätyssä kirjeessä vahvistetaan uudelleen,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Komissio on päättänyt lopettaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetusta valtion takauksesta Oltchimille (toimenpide 2), koska Romania on peruuttanut ilmoituksensa eikä jatka kyseistä toimenpidettä.
2 artikla
Toimenpide 1, josta Romania ilmoitti 17 päivänä heinäkuuta 2009 ja jota se muutti 22 päivänä kesäkuuta 2011, 9 päivänä syyskuuta 2011, 21 päivänä lokakuuta 2011 ja 16 päivänä helmikuuta 2012, ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
3 artikla
Toimenpide 3, jonka Romania aloitti vuonna 2007, ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Romanialle.
Tehty Brysselissä 7 päivänä maaliskuuta 2012.