РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 13 юли 2010 година
относно наличието на прекомерен дефицит в България
(2010/422/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 126, параграф 6, във връзка с член 126, параграф 13 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като взе предвид съображенията, представени от България,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно член 126, параграф 1 от Договора държавите-членки трябва да избягват прекомерен бюджетен дефицит.
(2)
Пактът за стабилност и растеж се основава на целта за осигуряване на стабилни публични финанси като средство за укрепване на предпоставките за ценова стабилност и висок и устойчив растеж, водещ до създаване на трудова заетост.
(3)
Процедурата при прекомерен дефицит (ППД) съгласно член 126 от Договора, изяснена в Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за определяне и изясняване на прилагането на процедурата при прекомерен дефицит (1) (който е част от Пакта за стабилност и растеж), предвижда вземане на решение за наличието на прекомерен дефицит. Протоколът относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора, определя допълнителни разпоредби, свързани с прилагането на ППД. С Регламент (ЕО) № 479/2009 на Съвета (2) се установяват подробни правила и определения за прилагането на разпоредбите на посочения протокол.
(4)
Реформата на Пакта за стабилност и растеж от 2005 г. имаше за цел да увеличи неговата ефективност и да заздрави икономическата му основа, както и да запази устойчивостта на публичните финанси в дългосрочен план. По-специално, тя имаше за цел да гарантира, че икономическият и бюджетен контекст е взет предвид изцяло на всеки етап от ППД. По този начин Пактът за стабилност и растеж осигурява рамката за подкрепа на държавните политики за бързо възстановяване на стабилното състояние на бюджета, като в същото време отчита икономическата ситуация.
(5)
В член 126, параграф 5 от Договора се изисква Комисията да изпрати становище до Съвета, ако счита, че в дадена държава-членка е налице или може да възникне прекомерен дефицит. Като взе предвид доклада си съгласно член 126, параграф 3 и като взе предвид становището на Икономическия и финансов комитет съгласно член 126, параграф 4, Комисията стигна до заключението, че в България е налице прекомерен дефицит. Поради това Комисията изпрати в този смисъл становище до Съвета по отношение на България на 6 юли 2010 г. (3).
(6)
В член 126, параграф 6 от Договора се предвижда, че Съветът разглежда всички съображения, представени от заинтересованата държава-членка, преди да реши след цялостна оценка дали е налице прекомерен дефицит. В случая с България цялостната оценка води до следните заключения.
(7)
Съгласно предоставените от българските власти през април 2010 г. данни дефицитът на консолидирания държавен бюджет в България е достигнал 3,9 % от БВП през 2009 г., превишавайки по този начин референтната стойност от 3 % от БВП. Дефицитът не е бил близо до референтната стойност от 3 % от БВП, но превишението над референтната стойност може да бъде определено като извънредно по смисъла на Договора и на Пакта за стабилност и растеж. По-специално, то се дължи на силен спад в икономиката по смисъла на Договора и на Пакта за стабилност и растеж, тъй като глобалната икономическа и финансова криза силно засегна икономиката на България, а отрицателният годишен прираст на реалния БВП достигна 5 % през 2009 г. Според прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет ще бъде намален под референтната стойност още през 2010 г., успоредно със стабилизирането на икономиката и вследствие на предприетите от правителството мерки за фискална консолидация. Въпреки това, въз основа на преразгледаната цел за дефицита за 2010 г. (3,8 % от БВП съгласно нотификацията от страна на българските власти от 22 юни 2010 г.), която значително надхвърля прогнозата на службите на Комисията от пролетта от 2,8 % от БВП, превишението над референтната стойност може да се окаже, че не е временно. Заложеният в Договора критерий за дефицита не е изпълнен.
(8)
Според данните, предоставени от българските власти през април 2010 г., консолидираният брутен държавен дълг остава далеч под референтната стойност от 60 % от БВП, като през 2009 г. той се задържа на 14,8 % от БВП. В прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2010 г. се предвижда съотношението на дълга да се увеличи в периода 2010-2011 г., но да се задържи под 19 % от БВП. В представената на 22 юни 2010 г. нотификация българските власти преразгледаха планираното равнище на дълга за 2010 г. на 15,3 % от БВП. Заложеният в Договора критерий за дълга е изпълнен.
(9)
Съгласно член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1467/97 на Съвета „значимите фактори“ могат да бъдат взети предвид при етапите, водещи до приемане на решение на Съвета относно наличието на прекомерен дефицит в съответствие с член 126, параграф 6, само ако е изпълнено изцяло двойното условие - дефицитът да бъде близо до референтната стойност и превишението над референтната стойност да е временно. В случая с България това двойно условие не е изпълнено. Поради това значимите фактори не са взети предвид при етапите, водещи до приемането на настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
От цялостната оценка следва, че в България е налице прекомерен дефицит.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Република България.
Съставено в Брюксел на 13 юли 2010 година.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 13 päivänä heinäkuuta 2010,
liiallisen alijäämän olemassaolosta Bulgariassa
(2010/422/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 6 kohdan yhdessä sen 126 artiklan 13 kohdan kanssa,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Bulgarian esittämät huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Perussopimuksen 126 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä.
(2)
Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.
(3)
Perussopimuksen 126 artiklan mukainen liiallista alijäämää koskeva menettely, sellaisena kuin sitä on selkeytetty liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1467/97 (1), joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta, edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perussopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa vahvistetaan lisämääräykset liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanosta. Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 479/2009 (2) vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräyksen soveltamiseksi.
(4)
Kun vakaus- ja kasvusopimusta vuonna 2005 uudistettiin, pyrittiin lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä. Sillä pyrittiin varmistamaan, että erityisesti talouden tilanne ja talousarviotilanne otettaisiin täysin huomioon liiallista alijäämää koskevan menettelyn kaikissa vaiheissa. Vakaus- ja kasvusopimuksen tarjoama kehys tukee tällä tavoin julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävää hallituspolitiikkaa, jossa otetaan huomioon talouden tilanne.
(5)
Perussopimuksen 126 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Otettuaan huomioon perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksensa ja talous- ja rahoituskomitean 126 artiklan 4 kohdan mukaisesti antaman lausunnon komissio katsoi, että Bulgariassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Komissio antoi tämän vuoksi neuvostolle Bulgariaa koskevan lausunnon alijäämän olemassaolosta 6 päivänä heinäkuuta 2010 (3).
(6)
Perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaan neuvoston olisi otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset, ennen kuin se kokonaisarvion tehtyään päättää, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. Bulgariaa koskevan kokonaisarvion perusteella voidaan todeta seuraavaa.
(7)
Bulgarian viranomaisten huhtikuussa 2010 antamien tietojen mukaan maan julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2009 3,9 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ylitti näin viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämä ei ollut lähellä 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, mutta viitearvon ylittymistä voidaan pitää poikkeuksellisena perussopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla. Tämä johtuu erityisesti siitä, että talous oli perussopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetussa jyrkässä laskusuhdanteessa, kun maailmanlaajuinen talous- ja finanssikriisi koetteli Bulgarian taloutta ankarasti ja BKT:n määrän vuotuinen negatiivinen kasvu oli 5 prosenttia vuonna 2009. Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän ennustetaan supistuvan jo vuonna 2010 viitearvon alapuolelle talouden vakautuessa ja hallituksen toteuttamien julkisen talouden vakauttamistoimien ansiosta. Ottaen kuitenkin huomioon vuoden 2010 tarkistettu alijäämätavoite (3,8 % suhteessa BKT:hen Bulgarian viranomaisten 22 päivänä kesäkuuta 2010 antaman ilmoituksen mukaan), joka ylittää huomattavasti komission yksiköiden kevään ennusteen eli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, viitearvon ylittyminen ei välttämättä jää väliaikaiseksi. Alijäämää koskeva perussopimuksen arviointiperuste ei täyty.
(8)
Bulgarian viranomaisten huhtikuussa 2010 antamien tietojen mukaan julkinen bruttovelka on edelleen selvästi alle viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja velan määrä oli 14,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteessa velkasuhteen arvioidaan kasvavan vuosina 2010 ja 2011 mutta pysyttelevän alle 19 prosentissa suhteessa BKT:hen. Bulgarian viranomaiset tarkistivat 22 päivänä kesäkuuta 2010 antamassaan ilmoituksessa vuoden 2010 ennakoitua velkasuhdetta 15,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Velkaa koskeva perussopimuksen arviointiperuste täyttyy.
(9)
Asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdan mukaan ”merkitykselliset tekijät” voidaan ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaolosta tehtävää, perussopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaista neuvoston päätöstä edeltävissä vaiheissa ainoastaan, jos kaksi vaatimusta eli se, että alijäämä pysyy lähellä viitearvoa, ja se, että viitearvon ylitys on väliaikaista, täyttyvät kaikilta osin. Bulgarian tapauksessa nämä kaksi edellytystä eivät täyty. Merkityksellisiä tekijöitä ei sen vuoksi oteta huomioon tätä päätöstä edeltävissä vaiheissa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kokonaisarvion perusteella todetaan, että Bulgariassa on liiallinen alijäämä.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Bulgarian tasavallalle.
Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2010.