РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 21 март 2012
година относно Държавна помощ SA.29864 (C 6/10 (ex NN 1/10), приведена в действие от Чешката република за České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - възможен характер на Държавна помощ на предоставен заем от Osinek a.s.)
(нотифицирано под номер C(2012) 1664)
(само текстът на чешки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/637/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1) по отношение на помощ SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
През май 2009 г. въз основа на обществено достъпна информация Комисията научи, че държавно дружество в производство по ликвидация, наречено Osinek a.s. („Osinek“), се е съгласило да предостави заем от 2,5 млрд. CZK (около 100 млн. EUR) на ČSA - Czech airlines, a. s. („ČSA“). Комисията изиска информация от Чешката република с писма от 14 май 2009 г. и 24 септември 2009 г. Чешката република предостави на Комисията допълнителна информация с писма от 10 септември 2009 г. и 25 ноември 2009 г.
(2)
С писмо от 24 февруари 2010 г. Комисията уведоми Чешката република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мярката („решението за откриване на процедура“). Чешката република предостави мнения по това решение с писмо от 26 април 2010 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо от 6 юли 2010 г., на което Чешката република отговори на 15 септември 2010 г.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно мярката за помощ.
(4)
Комисията получи мнения от четири заинтересовани страни: от Travel Service and Icelandair Group на 10 март 2011 г., от Czech Connect Airlines a.s. на 11 март 2011 г., от JOB AIR Technic a.s. на 10 март 2011 г. и от ČSA на 14 март 2011 г. Комисията препрати тези мнения на Чешката република, на която бе предоставена възможност да отговори; Комисията получи отговора с писмо от 12 май 2011 г.
2. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
2.1. Заемът от Osinek
(5)
Разследваната мярка е заем, предоставен на 30 април 2009 г. от Osinek на чешкия национален превозвач ČSA. Заемът е отпуснат на три транша, както следва:
а)
първият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 11 май 2009 г.;
б)
вторият транш от 900 млн. CZK е изтеглен на 30 юли 2009 г.; и
в)
третият транш от 800 млн. CZK е изтеглен на 24 септември 2009 г.
(6)
Очакваната дата на изплащане на заема е била 30 ноември 2010 г. с възможност за продължаване на срока. Лихвеният процент за заема е равен на тримесечния междубанков лихвен процент в Прага („PRIBOR“) плюс 300 базисни пункта като рисков марж, т.е. 5,51 % към датата на подписване на споразумението за заем. Лихвите се дължат на всеки три месеца на последния работен ден от календарното тримесечие (период на олихвяване). Лихвите са изчислявани всекидневно от деня, предшестващ възстановяването на заема от Osinek.
(7)
Според чешките власти рисковият марж от 300 базисни пункта отразява правилно адекватен рисков марж за финансовото положение на дружеството, което е имало рейтинг В на Standard & Poor’s (уязвимо финансово положение) и ниво на обезпеченост на заема, възлизащо на 110 % от размера на заема.
(8)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на основната част на обезпечението е определена от независим експерт. Към споразумението за заем от Osinek са сключени четири допълнения, които разширяват и изменят активите, предоставени като обезпечение (3). Чешките власти твърдят, че всички тези изменения отговарят на условието, определено в споразумението за заем от Osinek, съгласно което действителният размер на заема не бива в никой момент да надхвърля 90 % от стойността на обезпечението, нито съгласувания максимален размер на заема.
(9)
Заемът от Osinek не е бил възстановен, както се е очаквало първоначално, като вместо това на 30 юни 2010 г. обезпечението е било освободено, а дългът - капитализиран (замяна на дълг срещу дялов капитал).
Таблица 1
Преглед на активите, обезпечаващи заема от Osinek
Обезпечение
Стойност в млн. CZK
Стойност, определена от:
Период на използване
Експлоатационна сграда - Хангар F (включително земята под сградата)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 1 юни 2009 г.
от 11 май 2009 г. (I транш)
Административна сграда „АРС“ (включително земята под сградата)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 30 юли 2009 г. (II транш) до 9 декември 2009 г. (отменено от III допълнение)
Резервни части (въртящи се резервни части и/или резервни двигатели)
[150 - 165]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш)
Резервни части (въртящи се, тип A310 (всички) и Boeing
[520 - 575]
Оценката е въз основа на нетната балансова стойност на 30 септември 2009 г.
от 24 септември 2009 г. (III транш) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
Земята около административната сграда „АРС“
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение) до 25 януари 2010 г.
Земята около и до Хангар F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 5 юли 2009 г.
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A319/320
[265 - 290]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 23 юли 2009 г. (I допълнение)
Резервни части, тип: A310, ATR и Boeing
[440 - 485]
Въз основа на нетната балансова стойност
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
Летателен тренажор
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 10 септември 2009 г.
от 22 септември 2009 г. (II допълнение)
1 Boeing 737-55s, регистрационен знак: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
2 Boeing 737-55s, регистрационни знаци: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Експертно становище от 7 декември 2010 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение) до 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
ИT
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Търговска марка „ČSA CZECH AIRLINES“
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, Експертно становище от 30 ноември 2009 г.
от 9 декември 2009 г. (III допълнение)
Дял на ČSA в ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., Експертно становище от 20 януари 2010 г.
от 25 януари 2010 г. (IV допълнение)
2.2. Приложно поле на настоящото решение
(10)
Решението за откриване на процедурата от 24 февруари 2010 г. се отнася до заема от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г., като се приема, че обезпечението на заема е било вече отменено въз основа на Решение на чешкото правителство № 1343 от 26 октомври 2009 г. Комисията обаче получи уведомление относно отмяната на обезпечението на заема и неговата капитализация (замяната на дълг срещу дялов капитал) на 12 май 2010 г. (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - План за преструктуриране), като отмяната е влязла в сила през юни 2010 г. Следователно настоящото решение се отнася единствено до самия заем от Osinek в размер на 2,5 млрд. CZK въз основа на споразумението за заем, сключено на 30 април 2009 г. Оценката на освобождаването на обезпечението и последвалата замяна на дълг срещу дялов капитал на заема от Osinek ще бъдат предмет на окончателното решение по случай SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Дружеството Osinek е дружество със специална инвестиционна цел, основано, за да упражни надзор при затварянето на каменовъглените мини в Чешката република и тяхното повторно пускане в експлоатация. По времето, когато е предоставен заемът, то е било 100 % собственост на чешките власти под контрола на Министерството на финансите. На 5 ноември 2008 г. Osinek преминава в ликвидация. Преди своята ликвидация Osinek все още е разполагало със средства и според информацията е търсило различни възможности за инвестиране. Споразумението за заем от Osinek е сключено и подписано на 30 април 2009 г. от името на Osinek от ликвидатора на дружеството. За да установи наличието на потенциални рискове, свързани със заема, Osinek е възложило извършването на икономически анализ на ČSA от независим експерт, European Business Consulting spol. s.r.o. („EBC“), както и на правен анализ от правно дружество, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
На 29 септември 2009 г. Osinek и Министерството на промишлеността и търговията на Чешката република са подписали споразумение, съгласно което вземанията на Osinek от ČSA по силата на споразумението за заем от Osinek са предоставени на министерството в резултат на процедурата по ликвидация на Osinek. ČSA е било уведомено за това решение в същия ден. На 8 март 2010 г. приключва процедурата по ликвидация на Osinek.
(13)
На 3 май 2010 г. чешкото правителство приема Решение № 333 относно план за преструктуриране на ČSA, с което чешкото правителство нарежда на Министерството на промишлеността и търговията да освободи активите по част от обезпечението преди увеличението на регистрирания капитал на ČSA. Правно основание за капитализацията на заема (замяна на дълг срещу дялов капитал) е посоченото решение и капитализацията е извършена на 30 юни 2010 г.
2.4. Бенефициерът ČSA
(14)
От 1923 г. ČSA е националният превозвач на Чешката република. Централата на дружеството е в Прага и то извършва дейност от пражкото летище Ruzyně. ČSA е най-големият въздушен превозвач на пражкото летище Ruzyně с дял 37 % от пътниците, чието пътуване започва или завършва в Прага. ČSA е член на Sky Team alliance. Преди преструктурирането авиационният флот наброява 51 въздухоплавателни средства. ČSA предлага услуги за редовен въздушен транспорт (до 104 дестинации в 44 държави). Освен това ČSA предоставя чартърни полети, въздушен превоз на товари, наземно обслужване (дружеството обслужва около 60 % от всички пътници на пражкото летище Ruzyně), техническа поддръжка на въздухоплавателни средства, обучение на екипажи, кетъринг, като има също така безмитни магазини на пражкото летище Ruzyně и извършва безмитни продажби на борда.
2.4.1. Структура на собствеността
(15)
ČSA е държавно дружество, като 95,69 % от акциите му са собственост на Чешката република чрез Министерството на финансите. Миноритарните собственици са Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Пражката община (1,53 %) и Братиславската община (0,51 %).
(16)
След приключване на процеса за преструктуриране държавата има за цел да намери стратегически партньор за ČSA. Като подготовка за планираната приватизация чешкото правителство решава да създаде нова корпоративна структура в рамките на Český Aeroholding, a.s. („ČAH“).
(17)
На 25 октомври 2011 г. чешкият орган за защита на конкуренцията одобрява създаването на ČAH, като структурата ще включва ČSA, пражкото летище Ruzyně и настоящите дъщерни дружества на ČSA, т.е. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics и ČSA Services s.r.o. Управлението и структурата на ČAH ще включват елементи на структурата на финансов холдинг, като целта на холдинга е преструктуриране на дружествата, обединени в него, за да се улесни достъпът им до търговско финансиране и същите да бъдат подготвени за предстоящата приватизация.
2.4.2. Финансово състояние на дружеството
(18)
ČSA е имало затруднения, които се влошават значително през 2009 г. в разгара на настоящата икономическа криза. Макар дружеството да не е отговаряло в нито един момент на критериите за започване на процедура по несъстоятелност съгласно чешкото национално законодателство, то е изпитало ясно изразена отрицателна тенденция в развитието на ключовите си финансови показатели.
Таблица 2
Собствен и регистриран капитал на ČSA, 2006-2008 г. (хиляди CZK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Собствен капитал
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Източник: Годишни отчети на ČSA
Таблица 3
Изменения във финансовото състояние на ČSA (хиляди CZK)
(хиляди) CZK
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
31.3.2008 г.
30.6.2008 г.
31.12.2008 г.
31.3.2009 г.
30.6.2009 г.
30.9.2009 г.
31.12.2009 г.
Печалба/ загуба
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Оборот (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Нетен паричен поток от операции
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Дълг
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Стойност на нетните активи
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Източник: Финансови отчети на ČSA
(19)
Дружеството е на печалба през 2007 г. и 2008 г., но търговските му резултати се влошават значително през 2009 г. Неговият оборот спада малко през предходните четири години, но паричният поток отбелязва значителен спад. Равнището на дълга е в известна степен стабилно. Дружеството покрива загубите си чрез продажбата на активи, по-специално през финансовата 2009 година.
(20)
През 2009 г. положението на дружеството се влошава, особено след лятото, което по традиция е печеливш период за ČSA.
2.5. Решението за откриване на процедурата
(21)
На 24 февруари 2010 г. Комисията откри официалната процедура по разследване. В своето решение Комисията изрази съмнение дали ČSA е било вече в затруднение по смисъла на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение („Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (6) към момента на получаването на заема.
(22)
Комисията изрази също така съмнение дали с оглед на финансовото положение условията на заема, предоставен от Osinek на ČSA, са икономическо предимство на дружеството, което предприятието бенефициер не би получило при нормални пазарни условия. Освен това Комисията постави въпроса дали, ако при заема става въпрос за държавна помощ, тази форма може да бъде приета за съвместима по силата на приложимите правила за държавна помощ, и по специално на съобщението на Комисията „Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза“ („Временната рамка“) (7). Ако се установи, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката би имала вредни последици за конкуренцията, т.е. за въздушните превозвачи, които обслужват маршрути от пражкото летище Ruzyně или се конкурират с ČSA и нейните дъщерни дружества на други пазари.
3. МНЕНИЯ ОТ ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА
(23)
В отговор на решението за откриване на процедурата Чешката република представи мнения, в които твърди, че заемът от Osinek е спазил изискването на „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“, тъй като не е предоставил на ČSA неоправдани икономически предимства.
(24)
По-специално Чешката република счита, че в деня на подписване на споразумението за заем от Osinek ČSA не е било предприятие в затруднение, а е станало такова чак през август 2009 г. Чешката република твърди, че въпреки нарастващите си проблеми ČSA винаги е било в състояние да гарантира своята жизнеспособност. Положението обаче се е променило към края на 2008 г. и в началото на 2009 г. и е продължило да се влошава през цялата година поради глобалната икономическа рецесия, която е нанесла силен удар върху световните транспортни пазари (8). Този фактор, в съчетание с дестабилизираните петролни пазари и валутните сътресения, е допринесъл за влошаването на финансовото положение на ČSA.
(25)
В течение на 2009 г. ČSA е разчитало на прогнозите въз основа на резултатите от предходните години и е очаквало значително по-добри резултати през летния сезон. Въпреки това резултатите от първото полугодие на 2009 г., за които ръководството е уведомено в средата на август, са показали съществен спад на средните приходи на ČSA за юни. През август 2009 г. на ръководството е станало ясно, че дружеството не може вече да упражнява дейност без незабавни мерки за намаляване на разходите и финансова помощ от външни източници.
(26)
Във връзка с възможния елемент на държавна помощ в заема от Osinek Чешката република твърди, че лихвеният процент отговаря на изискванията на Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти („Съобщението относно референтния лихвен процент“) (9). По-специално Чешката република изтъква, че е било правилно да се използва тримесечният лихвен процент PRIBOR като базисна ставка за определяне на лихвения процент на въпросния заем, като се има предвид изменчивостта на финансовите пазари към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek.
(27)
ČSA не подлежи на оценка по рейтингови системи, ето защо Чешката република не е в състояние да представи доказателства за предположението си, че ČSA е отговаряло на рейтинг В към момента на подписване на споразумението за заем от Osinek. Чешката република обаче се позовава на доклад от 27 април 2009 г., написан от ЕВС, според който ČSA е платежоспособно и кредитоспособно дружество.
(28)
Чешката република още веднъж подчертава, че като гаранция за заема ČSA е трябвало да предостави обезпечение, поне равно на 110 % от заема за целия му срок. Следователно размерът на заема, действително отпуснат на ČSA, не е трябвало в никой момент да надвишава 90 % от стойността на цялото обезпечение. Чешката република потвърди, че това изискване е било изпълнено във всички случаи и представи доклад за оценка на активите, използвани като обезпечение за заема.
(29)
Освен това Чешката република твърди, че ликвидаторът на Osinek, с оглед на факта, че Osinek е разполагало със значителни налични финансови ресурси, е търсил възможности за инвестиции, за да генерира възвращаемост. Преди да сключи споразумението за заем от Osinek, ликвидаторът е възложил на независимата консултантска фирма ЕВС и на правното дружество JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík да извършат икономически и правен анализ на предложението за заем. Анализът на ЕВС е потвърдил, че ČSA може да се счита за платежоспособно дружество и че рискът предоставянето на заем за ČSA да причини загуби или вреди на Osinek е минимален. Въз основа на този анализ ликвидаторът е решил, че предоставянето на заем на ČSA ще бъде изгоден начин за депозиране на наличните финансови ресурси на Osinek.
(30)
В допълнение Чешката република твърди, че дори ако според Комисията условията на заема на Osinek са по-благоприятни от предлаганите на пазара, то заемът ще бъде съвместим с условията, изложени във Временната рамка.
4. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(31)
В хода на официалната процедура по разследване Комисията получи мнения от три заинтересовани страни и от бенефициера на разследваната мярка ČSA (съображение 4).
(32)
Мненията на ČSA отразяват по същество изложените по-горе мнения на Чешката република относно решението за откриване на процедурата. ČSA още веднъж подчертава, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия, тъй като дружеството Osinek е действало като рационален инвеститор, който развива дейност в условията на пазарна икономика, мотивиран по-скоро от търговски, отколкото от политико-икономически или социално-политически цели. Освен това ČSA разглежда количествената оценка на възможния елемент на помощ, ако Комисията достигне до заключението, че заемът от Osinek е предоставен при изгоден лихвен процент, т.е. ако приеме, че рейтингът на ČSA е бил по-лош от „В“ и/или че нивото на обезпеченост не може да бъде категоризирано като „високо“.
(33)
Заинтересованите трети страни са без изключение конкуренти на ČSA и са представени от едно и също правно дружество, така че доводите им са до известна степен идентични. Заинтересованите трети страни твърдят, че заемът от Osinek е предоставил на ČSA държавна помощ, която е дала възможност на въздушния превозвач за нелоялна конкуренция, тъй като е предлагал цени, каквито другите конкуренти, които не са получили държавни субсидии, не могат да предложат, без да загубят способността си да покрият разходите си и да генерират разумна печалба (10).
(34)
Заинтересованите трети страни твърдят, че ČSA е бил в сериозно затруднение още преди 1 юли 2008 г. Освен това според тях заемът от Osinek е предоставен със значително по-нисък лихвен процент от този, който би поискала банка при подобни обстоятелства с оглед на финансовото положение на ČSA, както и на срока за изплащане, качеството на обезпечението и малката вероятност за действително изплащане. При тези обстоятелства заемът от Osinek представлява неправомерна държавна помощ, която е несъвместима с разпоредбите на ЕС. Един от конкурентите, представили мнения, твърди, че превозвачът ČSA е изпълнил условието, съгласно което повече от половината от регистрирания му капитал е изгубен през 2007, 2008 и 2009 г. Освен това през 2008 и 2009 г. повече от една четвърт от регистрирания капитал на ČSA е изгубена в течение на предходните 12 месеца. Същият конкурент пояснява, че от намаляването на регистрирания капитал на ČSA през 2008 г. може да се направи изводът, че още на 1 юли 2008 г. въздушният превозвач е изпълнил и двете условия за предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(35)
Заинтересованите трети страни твърдят по-нататък, че поради отрицателния оперативен паричен поток, многобройните кредитори и съществуването на финансови задължения, дължими и платими в рамките на 30 дни, може да се приеме, че въздушният превозвач е бил под заплаха от несъстоятелност от края на 2007 г., поради което следва да бъде определен като предприятие в затруднение, считано от 2007 г. (съгласно точка 10, буква в) от Насоките за оздравяване и преструктуриране).
5. КОМЕНТАРИ НА ЧЕШКАТА РЕПУБЛИКА ПО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
Чешката република изразява несъгласието си с мненията на заинтересованите трети страни и съгласието си с мненията на ČSA. Чешката република поддържа твърдението си, че заемът от Osinek е предоставен при пазарни условия и в съответствие със Съобщението относно референтния лихвен процент. Освен това чешките власти твърдят, че дружеството ČSA е било в състояние да извършва дейност без държавна помощ до второто полугодие на 2009 г. Състоянието на активите на ČSA не е било сериозно влошено дори през първото полугодие на 2009 г. и стойността им в действителност се е увеличила от [8 340-9 255] млн. CZK през първото тримесечие на 2009 г. до [8 990-9 920] млн. CZK през второто тримесечие на 2009 г.
(37)
Чешката република отбелязва, че макар ČSA да публикува резултатите от своята дейност, събрани в съответствие както с чешките счетоводни стандарти („CAS“), така и с Международните стандарти за финансово отчитане („МСФО“), заинтересованите страни са обосновали мненията си само с резултатите, изготвени в съответствие с CAS, чиято методология не дава вярна картина за дейността на въздушния превозвач. Счетоводните отчети, изготвени в съответствие с МСФО, предоставят по-добра информация за финансовото състояние на дружеството и поради това са по-подходящи. ČSA използва CAS, защото е длъжно да прави това по силата на чешкото данъчно законодателство. Дейността на ČSA обаче не е ограничена в рамките на Чешката република, а е глобална, поради което ČSA използва също така и МСФО. Чешката република изтъква, че МСФО се прилагат от банките при вземане на решения за предоставяне на заеми, тъй като се считат за по-точни от CAS.
(38)
Накрая Чешката република представи доказателства, че към момента, когато е бил отпуснат заемът от Osinek, дружеството ČSA не е отговаряло на условията за несъстоятелност съгласно чешкия Закон за несъстоятелността (11).
6. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(39)
В съответствие с член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(40)
Критериите, предвидени в член 107, параграф 1, са кумулативни. Следователно за да се прецени дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу условия. Финансовата помощ следва:
-
да бъде предоставена от държавата или чрез държавни ресурси;
-
да дава предимство на получателя;
-
да поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;
-
да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията; и
-
да засяга търговията между държавите членки.
6.1. Държавни ресурси и вменяване на държавата
(41)
Понятието „държавна помощ“ се прилага по отношение на всяко предимство, предоставено пряко или непряко, финансирано от държавни ресурси, предоставено от самата държава или от междинен орган, действащ по силата на поверените му правомощия.
(42)
Необходимо е следователно да се установи на първо място дали заемът от Osinek трябва да се разглежда като държавни ресурси. Както бе посочено по-горе, към момента, когато е предоставен заемът, дружеството Osinek е било 100 % собственост на Министерството на финансите на Чешката република и поради тази причина, независимо от своя корпоративен или какъвто и да е друг правен статут, то е публично предприятие по смисъла на член 2, буква б) от Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12). Поради това Комисията счита, че заемът от Osinek е финансиран от държавни ресурси.
(43)
От друга страна, Съдът на ЕС е постановил също така, че дори ако държавата е в състояние да контролира дадено публично предприятие и да упражнява доминиращо влияние върху неговата дейност, не може автоматично да се предположи, че в даден конкретен случай реално се упражнява такъв контрол. Публичните предприятия могат да бъдат повече или по-малко независими, което се определя от степента на автономност, която държавата им предоставя. По тази причина единствено фактът, че дадено публично предприятие се намира под държавен контрол, не е достатъчно основание да се счита, че предприетите от това предприятие мерки, като например въпросното споразумение за заем, могат да бъдат вменени на държавата. Необходимо е също така да се прецени дали публичните органи могат да бъдат разглеждани като участвали по един или друг начин в приемането на тази мярка. В това отношение Съдът е посочил, че вменяването на предприета от публично предприятие мярка на държавата може да бъде предположено въз основа на определен брой показатели, възникващи от обстоятелствата по случая и от контекста, в който тази мярка е взета (13).
(44)
Такива показатели могат да бъдат интегрираността на предприятието в структурите на публичната администрация, естеството на неговата дейност и упражняването ѝ на пазара при нормални условия на конкуренция с частните оператори, правният статут на предприятието (дали е субект на публичното право или на общото дружествено право), интензивността на контрола, упражняван от публичната власт върху управлението на предприятието, или всеки друг показател, сочещ в съответния случай намеса на публичните органи или малката вероятност за липса на намеса при приемането на мярка, с оглед и на обхвата на същата, на нейното съдържание или на включените в нея условия.
(45)
Комисията отбелязва, че мнозинството от членовете на Надзорния съвет на Osinek са представители на публични органи (като например Министерството на финансите).
(46)
Osinek е обявил несъстоятелност на 5 ноември 2008 г. в съответствие с решението на единствения си акционер от същата дата. Въпреки че според чешкото законодателство ликвидаторът е длъжен да действа самостоятелно и без указания от органите на дружеството по време на процедурата по ликвидация, Комисията отбелязва също така, че ликвидаторът е назначен от Министерството на финансите на Чешката република, действащо като единствен акционер на Osinek.
(47)
Освен това чешките власти предоставиха на Комисията експертни становища от JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík, в които на ликвидатора на Osinek се препоръчва, преди да вземе решение за предоставяне на заем на ČSA, да се консултира с акционера на Osinek, т.е. с Чешката република.
(48)
Що се отнася до надзора на дейността на Osinek от държавата, Комисията отбелязва по-нататък, че впоследствие чешкото правителство също е взело решението за отмяна на обезпечението на заема от Osinek и за замяна на дълга с активи на ČSA (Решение № 333).
(49)
Поради това Комисията достига до заключението, че отговорността за решението за предоставяне на заема от Osinek може да бъде вменена на чешката държава. Заемът от Osinek трябва следователно да се разглежда като финансиран от държавни ресурси.
6.2. Икономическо предимство
(50)
Комисията отбелязва, че в съответствие с утвърдените принципи на правото на ЕС, ако допълнителен капитал бъде предложен от държавата на дадено предприятие при условия, които са по-добри от нормалните пазарни условия, това може да попадне в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като може да доведе до поставяне в по-благоприятно положение на същото предприятие по смисъла на този член. За да прецени, дали на дадено предприятие е предоставено икономическо предимство от държавата, което то не би получило при нормални пазарни условия, Комисията прилага „принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика“ (14).
(51)
Съгласно този принцип не става въпрос за държавна помощ, когато при подобни обстоятелства частен инвеститор, който действа при нормални пазарни условия на пазарна икономика, с големина, съпоставима с тази на органите, действащи в публичния сектор, може да бъде мотивиран да увеличи въпросния капитал. Комисията трябва следователно да прецени дали частен инвеститор може да е участвал във въпросната транзакция при същите условия. Очакваното поведение на хипотетичния частен инвеститор е това на предпазлив инвеститор, чиято цел да максимализира печалбата е съчетана с предпазливост по отношение на равнището на риска, приемливо за дадена норма на възвръщаемост. Според този принцип капиталът, предоставен на разположение на дадено дружество пряко или непряко при обстоятелства, които съответстват на нормалните условия на пазара, не следва да се разглежда като държавна помощ (15).
(52)
Съгласно установената съдебна практика принципът на инвеститор в условията на пазарна икономика е приложим към заемите. Когато се прилага към предоставянето на заем, този принцип поставя въпроса дали частен инвеститор би предоставил заема на получателя при условията, при които той е бил действително предоставен (16). В тази връзка Комисията преценява дали заемът е направен при нормални търговски условия и дали такива заеми би предложила търговска банка. По отношение на условията на такива заеми Комисията взема предвид по-специално както начисления лихвен процент, така и искания залог за гарантиране за заема. Комисията преценява дали даденият залог е достатъчен за пълното изплащане на заема в случай на неизпълнение на поетите задължения, както и финансовото положение на дружеството към момента, когато е направен заемът (17).
(53)
Комисията отбелязва, че ČSA е юридическо лице, което осъществява икономическа дейност, и поради това се разглежда като предприятие по смисъла на член 107 от ДФЕС. За да определи дали заемът от Osinek е предоставен при благоприятни или при пазарни условия, Комисията провери съответствието на лихвения процент за въпросния заем с референтния лихвен процент на Комисията, посочен в Съобщението относно референтния лихвен процент, който се прилага като заместител на пазарния лихвен процент.
(54)
Що се отнася до съответната дата, която следва да се вземе предвид при сравняване на лихвения процент на въпросния заем с референтния лихвен процент, Комисията вече изрази своето становище в решението за откриване на процедурата, че това трябва да бъде датата на правнообвързващия акт, съгласно който е предоставен заемът, т.е. 30 април 2009 г. (дата на сключване на споразумението за заем между Osinek и ČSA).
(55)
Чешката република твърди, че към този момент дружеството ČSA е имало още достъп до външно финансиране от частни банки и е станало предприятие в затруднение през август 2009 г. В началото на 2009 г. кредитоспособността на ČSA е отговаряла на рейтингова категория В.
(56)
За да провери твърденията на Чешката република, Комисията се консултира с няколко частни банки, имащи делови отношения с ČSA, относно техния вътрешен рейтинг за ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., промените на вътрешния рейтинг за ČSA през периода от юли 2008 г. до юли 2009 г., условията на заемите, предоставени на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г., и други техни мнения относно кредитоспособността на ČSA през първото шестмесечие на 2009 г. Три частни банки предоставиха информация, при условие че тя ще бъде третирана поверително, ще се използва само за вътрешната оценка на Комисията и няма да бъде разкрита на никоя трета страна, включително на ČSA и на чешките власти.
(57)
Въпреки че всички тези банки потвърдиха влошаването на финансовото положение на ČSA в началото на 2009 г., през първото полугодие на 2009 г. на ČSA са били предоставени заеми за оборотен капитал и кредитни улеснения. Вътрешният рейтинг за ČSA на трите частни банки отговаря приблизително на рейтинг В.
(58)
Комисията отбелязва, че отговорите на банките са логични и надеждни. Въпреки че вътрешният рейтинг на дружеството се е влошил, спадът му не изглежда достатъчно съществен, за да оправдае по-висок рисков марж.
(59)
Освен това Комисията отбелязва, че, както бе вече посочено в решението за откриване на процедурата и въз основа на информацията, подадена от Чешката република, през септември 2008 г. UniCreditBank е предоставила на ČSA оборотен капитал - средносрочен заем (4-годишен) от 200 млн. CZK, обезпечен с летателен тренажор. На 25 юни 2009 г. поради отклонението от финансовите показатели, съгласувани в споразумението за заем, UniCreditBank е увеличила рисковия марж за заема на ČSA от 160 базисни пункта (приети през септември 2008 г.) на 325 базисни пункта над едномесечния PRIBOR (т.е. лихвен процент 5,10 % годишно към 25 юни 2009 г.). Комисията отбелязва, че лихвеният процент, който е отразил последното влошаване на финансовото положение на ČSA, е под лихвения процент на заема от Osinek (5,51 % годишно) и отговаря приблизително на референтния лихвен процент за дружество с рейтинг В (с високо ниво на обезпеченост).
(60)
С оглед на горното може да се заключи, че по принцип ČSA е имало достъп до външно финансиране към момента, когато е предоставен заемът от Osinek, и че кредитоспособността на ČSA през първото полугодие на 2009 г. отговаря на рейтинг В.
(61)
Обезпечението, използвано за гарантиране на заема, включва сгради, намиращи се на пражкото летище Ruzyně, земя, материални запаси и резервни части. Пазарната стойност на обезпечението е установена от независими експерти от Чешката република, които са регистрирани или в Регистъра на експертните институти, или в Централния регистър на упълномощените експерти, воден от чешкото Министерство на правосъдието, и имат опит в областта на оценката на активи (18).
(62)
Комисията отбелязва, че датата на доклада за оценка на обезпечението Хангар F (вж. таблица 1) е 1 юни 2009 г., докато първият транш на заема от Osinek е изплатен на 11 май 2009 г. Чешките власти представиха декларация от YBN Consult от 6 май 2009 г., в която се потвърждава стойността на използваното обезпечение. Тази декларация е в съответствие с точка 5.9.11 от споразумението за заем от Osinek, при условие че пълният доклад за оценка бъде представен не по-късно от един месец, считано от датата на изплащане на първия транш. Комисията отбелязва, че това условие е изпълнено.
(63)
Освен това Комисията направи критичен преглед на представените доклади за оценка. Оценките не дават причини за безпокойство, тъй като не са открити явни грешки, приложени са приети методологии и оценките се основават на надеждни хипотези. Поради тези причини Комисията счита, че резултатите от представените доклади за оценка са добро приближение на реалистичните пазарни цени на активите, използвани като обезпечение за заема от Osinek. За един от видовете обезпечение (резервните части) стойността се основава на нетната им балансова стойност. Комисията счита, че този метод на остойностяване е уместен за въпросния вид активи, тъй като резервните части могат лесно да бъдат продадени, така че стойността им следва да съответства на първоначалната цена на придобиването им минус натрупаната амортизация.
(64)
Съгласно споразумението за заем действителният размер на заема не трябва да надвишава 90 % от стойността на обезпечението, т.е. стойността на обезпечението трябва да бъде поне равна на 110 % от размера на заема. Въз основа на предоставената информация към момента, когато е бил изплатен първият транш през май 2009 г., стойността на първоначалното обезпечение, съгласувана в споразумението за заем от 30 април 2009 г., е била поне равна на [110-117] %; към момента на изплащането на втория транш през юли 2009 г. - поне равна на [120-132] % и към момента на изплащането на третия транш през септември 2009 г. - поне равна на [128-141] %. Освен това посредством няколко допълнения към споразумението за заем от Osinek (вж. съображение 8) са добавени допълнителни активи за обезпечение, а някои от активите са освободени.
Таблица 4
Преглед на обезпечението през различни периоди от време на заема от Osinek
Дата на промяната
Изтеглена сума
(млн. CZK)
Стойност на обезпечението (млн. CZK)
Процентен дял на обезпечението
11 май 2009 г.
800
[880-935]
[110-117] %
23 юли 2009 г.
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 юли 2009 г.
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 септември 2009 г.
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 септември 2009 г.
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 декември 2009 г.
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 януари 2010 г.
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
В Съобщението относно референтния лихвен процент се приема, че „високо“ ниво на обезпеченост предполага загуба в случай на неизпълнение, по-малка или равна на 30 %, което отговаря на стойност на обезпечението, равна поне на 70 % от размера на заема. Комисията отбелязва, че обезпечението, предоставено за заема, е значително по-голямо, което създава значителен марж на сигурност по отношение на всяко възможно отклонение в оценките на стойността на обезпечението.
(66)
Подходящият лихвен процент по онова време съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент е 5,16 % годишно (базисна ставка 2,96 % + 220 базисни пункта = 5,16 % годишно). Маржът от 220 базисни пункта отговаря на рейтинг В, потвърден от частните банки, и високото ниво на обезпеченост, описано по-горе.
(67)
Този процент е по-малък от лихвения процент, приложен за заема от Osinek (тримесечен PRIBOR (19) + 300 базисни пункта), който на 30 април 2009 г. е възлизал на 5,51 % годишно.
(68)
Анализът на приложения лихвен процент (тримесечен PRIBOR + 300 базисни пункта) и на референтния лихвен процент плюс марж от 220 базисни пункта показва, че тези лихвени проценти са сравними по отношение на методологията на базата, както и на общото равнище на приложените лихвени проценти, включително съответния рисков марж.
(69)
PRIBOR е референтната стойност на лихвените проценти на пазара на междубанкови депозити, който се изчислява (определя) въз основа на котировките на референтните банки за продажба на депозити (т.е. офертите) от оценителя на Чешката национална банка и за чешкия Forex Club (Асоциация на финансовите пазари на Чешката република - А.С.I.) (20).
(70)
Лихвеният процент за заема от Osinek се основава на PRIBOR, изчислен за падеж от 3 месеца. Референтният лихвен процент се основава на едногодишните лихвени проценти на паричния пазар. Комисията си запазва обаче правото да използва по-къси или по-дълги срокове на падежи, подходящи за определени случаи.
(71)
Анализът на изменението на двата лихвени проценти за целия период на заема от Osinek (от април 2009 г. до юни 2010 г.) показва, че двата процента са наистина сравними. Средните лихвени проценти (21) за периода от април 2009 г. до юни 2010 г. са почти еднакви (4,77 % за PRIBOR + 300 базисни пункта; 4,79 % за референтния лихвен процент, включително рисков марж от 220 базисни пункта). Малката разлика между двете стойности на базисните пунктове се дължи на различния метод на актуализиране. PRIBOR се актуализира ежедневно, а референтният лихвен процент се актуализира само веднъж на няколко месеца.
(72)
При тези обстоятелства приложеният лихвен процент може да се приеме като адекватен заместител на пазарния лихвен процент. Съгласно Съобщението относно референтния лихвен процент мярката отговаря на пазарните условия и следователно не дава икономическо предимство на ČSA.
(73)
Накрая Комисията отбелязва, че плащанията на дължимите лихви от ČSA на кредитора са изпълнени в пълно съответствие с условията на споразумението за заем от Osinek (22).
6.3. Избирателност
(74)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС се изисква, че за да бъде мярката определена като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разследвания случай Комисията отбелязва, че заемът от Osinek е предоставен единствено на ČSA. Следователно той е избирателен по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.4. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията
(75)
По отношение на кумулативните критерии за държавна помощ в настоящия случай засягането на вътрешната търговия в ЕС и нарушаването на конкуренцията на оспорваната мярка са несъмнени и дори не бяха оспорени от чешките власти. ČSA е в конкуренция с други въздушни превозвачи на Европейския съюз, по-специално от влизането в сила на третия етап от либерализирането на въздушния транспорт („третия пакет“) на 1 януари 1993 г. Въпросните мерки са дали възможност на ČSA да продължи експлоатацията, така че дружеството не е било принудено да понесе, за разлика от други конкуренти, последиците от своите слаби финансови резултати.
6.5. Заключение
(76)
Въз основа на горното Комисията счита, че при мярката не става въпрос за държавна помощ на ČSA, тъй като заемът на Osinek е предоставен при изисквания, каквито би поставил инвеститор в условията на пазарна икономика. По-специално лихвеният процент, на който е предоставен заемът от Osinek, е в съответствие с референтния лихвен процент, определен въз основа на Съобщението относно референтния лихвен процент, с оглед на факта, че ČSA е имало рейтинг В към момента на предоставяне на заема, което бе потвърдено от частни банки, и заемът е бил гарантиран през цялото време с обезпечение, значително по-голямо от 70 % от размера на заема, посочени в Съобщението относно референтния лихвен процент.
7. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(77)
Комисията все пак проучи дали, ако се приеме, че при заема става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде съвместима с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС въз основа на Временната рамка.
(78)
Заемът от Osinek е предоставен през 2009 г. Мярката има следователно за цел да улесни достъпа на едно предприятие до външно финансиране през период, когато нормалното функциониране на кредитните пазари е силно нарушено от финансовата криза и когато финансовата криза („кредитните затруднения“) засяга икономиката като цяло и води до сериозни разстройства на икономиките на държавите членки.
(79)
На 17 декември 2008 г. Комисията взе мерки за справяне с тази криза, като прие Временната рамка. В нея Комисията признава „тежестта на настоящата финансова криза и отражението ѝ върху цялата икономика на държавите членки“. Комисията достига освен това до заключението, „че някои категории държавна помощ са оправдани за ограничен период, за да се решат тези трудности, и че тази помощ може да се обяви за съвместима с общия пазар въз основа на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС“.
7.1. Съответствие с точка 4.4.2 от Временната рамка
(80)
Мярката трябва да бъде оценена съгласно изискванията на точка 4.4.2 от Временната рамка („Помощ под формата на лихвена субсидия“).
(81)
Съгласно Временната рамка приложеният лихвен процент трябва да бъде поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в Съобщението относно референтния лихвен процент.
(82)
Лихвеният процент по еднодневните депозити за Чешката република на 30 април 2009 г. е бил 1,45 % (23). Разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е бил 68 базисни пункта.
(83)
Премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, е била 220 базисни пункта. Тази премия се основава на рейтинг В (вж. съображение 57) и високо ниво на обезпеченост, като се има предвид предложеното обезпечение (вж. съображения 64 и 65).
(84)
Съгласно Временната рамка минималният лихвен процент следователно ще бъде 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Действителният лихвен процент за заема от Osinek е бил 5,51 %. Оттук следва, че заемът от Osinek е предоставен при лихвен процент, по-голям от допустимия минимум съгласно Временната рамка.
(85)
Освен това в точка 4.4 от Временната рамка се поставят две допълнителни условия, които трябва да бъдат изпълнени, за да може заемът да се разглежда като съвместима помощ:
(86)
Първо, договорът трябва да е бил сключен не по-късно от 31 декември 2010 г. Намалените лихвени проценти могат да се прилагат за плащания на лихви преди 31 декември 2012 г.
(87)
Споразумението за заем от Osinek е сключено на 30 април 2009 г. Връщането на заема с еднократно плащане е било предвидено за 30 ноември 2010 г. Следователно договорът за заема отговаря на първото условие.
(88)
Второ, трябва получателят да не е бил в затруднение към 1 юли 2008 г.
(89)
В точка 9 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се посочва, че няма определение на ЕС за това какво представлява предприятие в затруднение и се добавя, че според Комисията едно предприятие е в затруднение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери или кредитори, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса.
(90)
По-нататък в точка 10, буква б) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране се пояснява, че предприятията се считат в затруднение, ако в дружеството поне няколко члена имат неограничена отговорност за задълженията на дружеството, когато повече от половината от неговия регистриран капитал липсва и повече от една четвърт от този капитал е била изгубена през предходните 12 месеца.
(91)
През 2008 г. регистрираният капитал на ČSA е възлизал общо на 2 735 млн. CZK. Въз основа на методиката на CAS собственият капитал на дружеството е намалял през същата година до 101 млн. CZK.
Таблица 5
Собствен и регистриран капитал през 2007 г. и 2008 г. (хиляди CZK)
Източник: Финансови отчети на ČSA
2007 г.
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Собствен капитал
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008 г.
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Собствен капитал
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Собствен капитал
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Регистриран капитал
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Въпреки че повече от половината от регистрирания капитал на дружеството е вече липсвала към 1 юли 2008 г., второто условие на точка 10, буква а) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране - че повече от една четвърт от регистрирания капитал трябва да е била изгубена през предходните 12 месеца, не е изпълнено. Загубата на собствен капитал през периода от юли 2007 г. до юли 2008 г. ([31 570 000-34 875 000] CZK) съответства само на [0,8-1,5] % от регистрирания капитал.
(93)
Освен това в съответствие с точка 10, буква в) от Насоките за Оздравяване и преструктуриране за едно дружество се счита, че е в затруднение, когато съгласно критериите по своето национално законодателство то подлежи на процедура по колективна несъстоятелност. Чешките власти потвърдиха, че съгласно чешкия Закон за несъстоятелността ČSA не подлежи на процедура по несъстоятелност.
(94)
В съответствие с точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, дори когато не е налице нито едно от обстоятелствата, изложени в точка 10 от тези насоки, може все пак да се приеме, че предприятието е в затруднение, по-специално ако са налице обичайните признаци на предприятие в затруднение, като нарастващи загуби, намаляващ оборот, растящи складови наличности, свободен капацитет, спадащ паричен поток, нарастващи задължения, увеличаващи се разходи по лихви и намаляваща или нулева нетна стойност на активите.
(95)
Промените във финансовите резултати на ČSA през съответния период не показват ясна отрицателна тенденция (вж. таблица 3). Дружеството отбелязва загуба в края на 2006 г., но се възстановява и показва положителен резултат за 2007 г. Загуба от [800-880] млн. CZK е след това регистрирана в края на първото тримесечие на 2008 г. Положението обаче се подобрява към края на второто тримесечие, т.е. към 30 юни 2008 г. Подобна тенденция се наблюдава при положението с паричния поток. През наблюдавания период оборотът на ČSA спада бавно на годишна база. Не може обаче да се стигне до заключението, че оборотът е спаднал значително преди 30 юни 2008 г.
(96)
Задълженията на дружеството намаляват през периода от март 2008 г. до юни 2008 г., след което нарастват през следващото шестмесечие. И накрая, през наблюдавания период стойността на активите се колебае, без да показва ясна тенденция.
(97)
В заключение, тенденцията във финансовите критерии, определени в точка 11 от Насоките за Оздравяване и преструктуриране, не показва ясно всички обичайни признаци на предприятие, намиращо се в затруднение, преди 30 юни 2008 г. Освен това по онова време ČSA е имало все още достъп до финансиране, както се вижда от факта, че през септември 2008 г. дружеството е успяло да получи заем от частна банка (вж. съображение 59).
(98)
Комисията отбелязва, че помощ, съвместима съгласно точка 4.4 от Временната рамка, може да бъде предоставена на предприятия, които не са били в затруднение към 1 юли 2008 г., а са изпаднали в затруднение след това в резултат на глобалната финансова и икономическа криза. Поради тази причина фактът, че ČSA става предприятие в затруднение на по-късна дата, не засяга съвместимостта съгласно Временната рамка.
(99)
Следователно Комисията счита, че ČSA не е било предприятие в затруднение към 1 юли 2008 г. и че поради това е допустимо към него да се приложи Временната рамка.
7.2. Заключение
(100)
С оглед на горното заемът от Osinek отговаря на всички условия, изложени в точка 4.4 на Временната рамка. Поради това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
8. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(101)
Комисията достига до заключението, че при заема от Osinek не става въпрос за държавна помощ. Освен това, дори ако се счете, че при заема от Osinek става въпрос за държавна помощ, мярката ще бъде все пак съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС.
(102)
Настоящото решение не обхваща освобождаването на обезпечението и капитализацията на заема от Osinek на 30 юни 2010 г. Оценката на тази мярка ще бъде предмет на окончателното решение по случай SA.30908,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мярката, която Чешката република е привела в действие за České aerolinie, a. s. под формата на заем с общ размер 2,5 млрд. CZK, предоставен от Osinek a.s. въз основа на споразумението за заем от 30 април 2009 г., не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, а дори и ако представлява, тя е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от този Договор.
Член 2
Адресат на настоящето решение е Чешката република.
Съставено в Брюксел на 21 март 2012 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012,
Valtiontuesta SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10), jonka Tšekin tasavalta on myöntänyt České aerolinie, a. s. -yritykselle (ČSA - Czech Airlines a.s. - mahdollinen Osinek, a.s. -yhtiön myöntämään lainaan liittyvä Valtiontuki)
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1664)
(Ainoastaan tšekinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/637/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan (1) mukaisen tukea SA.29864 (C 6/2010, ex NN 1/2010, CP 371/2009) koskevan menettelyn (2),
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Komissio sai toukokuussa 2009 tietää julkisista lähteistä, että selvitystilassa oleva valtionyritys Osinek a.s., jäljempänä ’Osinek’, on myöntänyt 2,5 miljardin Tšekin korunan (noin 100 miljoonan euron) suuruisen lainan ČSA - Czech Airlines, a.s. -yritykselle, jäljempänä ’ČSA’. Komissio pyysi Tšekiltä tietoja 14 päivänä toukokuuta 2009 ja 24 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Tšekki toimitti lisätiedot komissiolle 10 päivänä syyskuuta 2009 ja 25 päivänä marraskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä.
(2)
Komissio ilmoitti Tšekille 24 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Tšekki toimitti 26 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa tähän päätökseen. Komissio esitti Tšekille 6 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä lisäkysymyksiä, joihin Tšekki vastasi 15 päivänä syyskuuta 2010.
(3)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.
(4)
Komissio sai huomautuksia neljältä asianomaiselta: Travel Service ja Icelandair Group toimittivat huomautuksensa 10 päivänä maaliskuuta 2011, Czech Connect Airlines a.s. 11 päivänä maaliskuuta 2011, JOB AIR Technic a.s. 10 päivänä maaliskuuta 2011 ja ČSA 14 päivänä maaliskuuta 2011. Komissio toimitti kyseiset huomautukset Tšekille, jolla annettiin mahdollisuus vastata niihin; Tšekin huomautukset saapuivat 12 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
2. TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS
2.1 Osinekin laina
(5)
Tutkinnan kohteena oleva toimenpide on Osinekin 30 päivänä huhtikuuta 2009 Tšekin kansalliselle lentoyhtiölle ČSA:lle myöntämä laina. Laina maksettiin kolmessa erässä:
a)
ensimmäinen, 800 miljoonan Tšekin korunan lainaerä 11 päivänä toukokuuta 2009;
b)
toinen, 900 miljoonan Tšekin korunan lainaerä 30 päivänä heinäkuuta 2009; ja
c)
kolmas, 800 miljoonan Tšekin korunan lainaerä 24 päivänä syyskuuta 2009.
(6)
Ennakoitu erääntymispäivä oli 30 päivä marraskuuta 2010, jota voitiin lykätä. Lainan korko vastasi kolmen kuukauden PRIBOR-korkoa (Prague Interbank Offered Rate), jäljempänä ’kolmen kuukauden PRIBOR-korko’, johon oli lisätty 300:n peruspisteen riskimarginaali. Korko oli lainasopimuksen allekirjoittamispäivänä 5,51 prosenttia. Korko erääntyi neljännesvuosittain kalenterineljänneksen viimeisenä työpäivänä (korkojakso). Korko laskettiin päivittäin Osinekin lainan erääntymispäivää edeltäneestä päivästä alkaen.
(7)
Tšekin viranomaisten mukaan 300 peruspisteen riskimarginaali kuvastaa yrityksen taloudellista tilannetta vastaavaa riskimarginaalia, joka vastaa Standard & Poor -yhtiön luokitusta B (heikko taloudellinen tilanne), jäljempänä ’luokitus B’, ja lainan vakuuksien tasoa, jotka ovat 110 prosenttia lainasummasta.
(8)
Lainan vakuuksina olivat Prahan Ruzyněn lentoasemalla sijaitsevat rakennukset, maaomaisuus, varastot ja varaosat. Useimpien vakuuksien markkina-arvon määritti riippumaton asiantuntija. Osinekin lainasta tehtyyn sopimukseen liitettiin neljä lisäystä, joissa laajennettiin ja muutettiin vakuuksiksi asetettujen omaisuuserien luetteloa (3). Tšekin viranomaisten mukaan kaikki muutokset täyttivät Osinekin kanssa tehdyn sopimuksen ehdon, jonka mukaan itse lainan tosiasiallinen määrä ei saa missään vaiheessa ylittää 90:ää prosenttia vakuuksien arvosta eikä lainan sovittua enimmäismäärää.
(9)
Osinekin lainaa ei maksettu takaisin alkuperäisen suunnitelman mukaisesti. Sen sijaan vakuudet vapautettiin ja 30 päivänä kesäkuuta 2010 laina pääomitettiin muuntamalla velka osakkeiksi.
Taulukko 1
Osinekin lainan vakuuksina olevat omaisuuserät
Vakuus
Arvo (milj. CZK)
Arvon määritys
Vakuusjakso
Toiminnallinen rakennus - lentokonehalli F (ml. sen alla oleva maa-alue)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 1.6.2009
11.5.2009 alkaen (ensimmäinen lainaerä)
Hallinnollinen rakennus ”APC” (ml. sen alla oleva maa-alue)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 5.7.2009
30.7.2009 alkaen (toinen lainaerä) 9.12.2009 saakka (peruutettu kolmannella lisäyksellä)
Varaosat (pyörivät varaosat ja/tai varamoottorit)
[150-165]
Nettokirjanpitoarvoon perustuva arvostus 30.9.2009
24.9.2009 alkaen (kolmas lainaerä)
Varaosat (pyörivät, tyyppi A310 (kaikki) ja Boeing)
[520-575]
Nettokirjanpitoarvoon perustuva arvostus 30.9.2009
24.9.2009 alkaen (kolmas lainaerä) 25.1.2010 saakka (neljäs lisäys)
Hallinnollisen rakennuksen ”APC” ympärillä oleva maa-alue
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 5.7.2009
23.7.2009 alkaen (ensimmäinen lisäys) 25.1.2010 saakka (neljäs lisäys)
Lentokonehallin F ympärillä oleva ja viereinen maa-alue
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 5.7.2009
23.7.2009 alkaen (ensimmäinen lisäys)
Varaosat, tyyppi A319/320
[265-290]
Nettokirjanpitoarvoon perustuva
23.7.2009 alkaen (ensimmäinen lisäys)
Varaosat, tyyppi A310, ATR ja Boeing
[440-485]
Nettokirjanpitoarvoon perustuva
22.9.2009 alkaen (toinen lisäys)
Lentosimulaattori
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 10.9.2009
22.9.2009 alkaen (toinen lisäys)
1 Boeing 737-55s, rekisterinumero: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 7.12.2009
9.12.2009 alkaen (kolmas lisäys)
2 Boeing 737-55s, rekisterinumerot: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 7.12.2010
9.12.2009 alkaen (kolmas lisäys) 25.1.2010 saakka (neljäs lisäys)
IT
[80-85]
PROSCON, s.r.o., asiantuntijalausunto 30.11.2009
9.12.2009 alkaen (kolmas lisäys)
Tavaramerkki ”ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimír Čmejla, asiantuntijalausunto 30.11.2009
9.12.2009 alkaen (kolmas lisäys)
ČSA:n osuus ČSA Support, s.r.o. -yhtiössä
[790-865]
PROSCON, s.r.o., asiantuntijalausunto 20.1.2010
25.1.2010 alkaen (neljäs lisäys)
2.2 Tämän päätöksen soveltamisala
(10)
Menettelyn aloittamista koskevassa 24 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä päätöksessä viitataan 30 päivänä huhtikuuta 2009 tehtyyn lainasopimukseen perustuvaan Osinekin 2,5 miljardin Tšekin korunan lainaan ja otetaan huomioon, että lainan vakuudet oli jo vapautettu Tšekin hallituksen 26 päivänä lokakuuta 2009 tekemän päätöksen nro 1343 perusteella. Vakuuksien vapauttaminen ja lainan pääomittaminen (muuntamalla velka osakkeiksi) ilmoitettiin komissiolle kuitenkin vasta 12 päivänä toukokuuta 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - rakenneuudistussuunnitelma) ja pantiin täytäntöön kesäkuussa 2010. Tämä päätös koskee näin ollen ainoastaan 30 päivänä huhtikuuta 2009 tehtyyn lainasopimukseen perustuvaa Osinekin 2,5 miljardin Tšekin korunan suuruista lainaa. Osinekin lainan vakuuden vapauttamista ja sen jälkeistä pääomittamista koskeva arviointi tehdään lopullisessa asiaa SA.30908 koskevassa päätöksessä.
2.3 Osinek
(11)
Osinek oli erityisyhteisö, joka perustettiin valvomaan Tšekin kivihiilikaivosten sulkemista ja elvyttämistä. Lainan myöntämisajankohtana se oli 100-prosenttisesti Tšekin valtion omistuksessa ja valtiovarainministeriön valvonnassa. Marraskuun 5 päivänä 2008 Osinek asetettiin selvitystilaan. Ennen selvitystilaan asettamista sillä oli edelleen likvidejä varoja, ja se tiettävästi etsi mahdollisuuksia niiden sijoittamiseksi. Osinekin lainasopimuksen allekirjoitti 30 päivänä huhtikuuta 2009 yrityksen nimissä sen selvitysmies. Mahdollisten lainaan liittyvien riskien määrittämiseksi Osinek tilasi ČSA:ta koskevan taloudellisen analyysin riippumattomalta asiantuntijalta European Business Consulting spol. s.r.o., jäljempänä ’EBC’, ja oikeudellisen analyysin asianajotoimistolta JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Osinek ja Tšekin kauppa- ja teollisuusministeriö, jäljempänä ’kauppa- ja teollisuusministeriö’, allekirjoittivat 29 päivänä syyskuuta 2009 sopimuksen, jonka mukaan saatavat, jotka Osinekilla oli ČSA:lta Osinekin lainasopimuksen perusteella, siirrettiin kauppa- ja teollisuusministeriölle Osinekin likvidaation yhteydessä. ČSA sai ilmoituksen tästä siirrosta samana päivänä. Osinekin likvidaatio saatettiin päätökseen 8 päivänä maaliskuuta 2010.
(13)
Tšekin hallitus hyväksyi 3 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen nro 333 ČSA:n rakenneuudistussuunnitelmasta, jäljempänä ’päätös nro 333’, jossa se antoi kauppa- ja teollisuusministeriön tehtäväksi vapauttaa tietyt vakuudet ennen ČSA:n merkityn pääoman korottamista. Lainan pääomitus, jonka oikeusperustan mainittu päätös muodosti, toteutettiin muuntamalla velka osakkeiksi 30 päivänä kesäkuuta 2010.
2.4 Tuensaaja ČSA
(14)
ČSA on ollut Tšekin kansallinen lentoyhtiö vuodesta 1923. Sen päätoimipaikka on Praha, ja ryhmittymän toimintaa johdetaan Prahan Ruzyněn lentoasemalta. ČSA:lla on suurin osuus Prahan Ruzyněn lentoaseman liikenteestä (37 prosenttia saapuvista ja lähtevistä matkustajista). ČSA on SkyTeam-allianssin jäsen. Ennen ČSA:n rakenneuudistusta sen kalustona oli 51 ilma-alusta. ČSA tarjoaa säännöllisiä lentoliikennepalveluja (104 kohteeseen 44 maassa). Lisäksi se tarjoaa tilauslentoja, rahtipalveluja, maahuolintapalveluja (se käsittelee noin 60 prosenttia kaikista Prahan Ruzyněn lentoaseman matkustajista), ilma-alusten huoltopalveluja, miehistön koulutuspalveluja ja catering-palveluja. Sillä on myös verottomien tavaroiden myymälöitä Prahan Ruzyněn lentoasemalla, ja se harjoittaa tullivapaata myyntiä lennoilla.
2.4.1 Omistusrakenne
(15)
ČSA on valtio-omisteinen yhtiö. Tšekin valtio omistaa valtiovarainministeriön kautta 95,69 prosenttia sen osakkeista. Vähemmistöosakkaat ovat Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Prahan kaupunki (1,53 %) ja Bratislavan kaupunki (0,51 %).
(16)
Rakenneuudistusprosessin jälkeen valtio aikoo löytää ČSA:lle strategisen kumppanin. Kaavaillun yksityistämisen valmistelemiseksi Tšekin hallitus päätti luoda uuden yritysrakenteen Český Aeroholding, a.s:n, jäljempänä ’ČAH’, alaisuuteen.
(17)
Tšekin kilpailuvirasto hyväksyi 25 päivänä lokakuuta 2011 ČAH:n perustamisen. Se käsittää ČSA:n, Prahan Ruzyněn lentoaseman ja ČSA:n nykyiset tytäryhtiöt Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics ja ČSA Services, s.r.o. ČAH:n hallinnossa ja rakenteessa on piirteitä finanssialan holdingyhtiön rakenteesta, ja sen tavoitteena on toteuttaa holdingyhtiöön kuuluvien yritysten rakenneuudistus, helpottaa kaupallisen rahoituksen saantia niihin ja valmistella ne myöhempää yksityistämistä varten.
2.4.2 Yrityksen taloudellinen tilanne
(18)
ČSA on kokenut vaikeuksia, jotka pahenivat vuonna 2009 nykyisen talouskriisin huipentuessa. Vaikka yritys ei millään hetkellä täyttänyt Tšekin lainsäädännön mukaisen maksukyvyttömyysmenettelyn ehtoja, sen keskeisten taloudellisten indikaattoreiden kehitys oli selvästi negatiivinen.
Taulukko 2
ČSA:n nettovarallisuus ja merkitty pääoma 2006-2009 (tuhatta CZK)
2006
2007
2008
2009
Nettovarallisuus
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Merkitty pääoma
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Lähde: ČSA:n vuosikertomukset
Taulukko 3
ČSA:n taloudellisten tietojen kehitys (tuhatta CZK)
Tuhatta CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Voitto/tappio
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Liikevaihto (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Operatiivinen nettokassavirta
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Velka
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Omaisuuserien nettoarvo
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Lähde: ČSA:n tilinpäätökset
(19)
Yrityksen liiketoiminta oli voitollista vuosina 2007 ja 2008. Liiketoiminnan tulos huononi kuitenkin tuntuvasti vuonna 2009. Yrityksen liikevaihto oli hieman pienentynyt neljän edellisvuoden aikana, mutta kassavirta väheni huomattavasti. Velkataso oli kaiken kaikkiaan vakaa. Yritys kuittasi tappioitaan myymällä omaisuutta, erityisesti tilivuonna 2009.
(20)
Yrityksen tilanne heikkeni vuoden 2009 aikana varsinkin kesän jälkeen, joka on perinteisesti voitollinen jakso ČSA:lle.
2.5 Menettelyn aloittamista koskeva päätös
(21)
Komissio aloitti 24 päivänä helmikuuta 2010 muodollisen tutkintamenettelyn. Komissio ilmaisi päätöksessään epäilevänsä, oliko ČSA lainan saadessaan jo sellainen vaikeuksissa oleva yritys, jollaista tarkoitetaan yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (6), jäljempänä ’pelastamista ja rakenneuudistusta koskevat suuntaviivat’.
(22)
Komissio myös epäili, muodostivatko Osinekin ČSA:lle myöntämän lainan ehdot sen rahoitustilanteeseen nähden taloudellisen edun, jota saajayritys ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Lisäksi komissio epäili, voidaanko tuen siinä tapauksessa, että lainaan liittyy valtiontukea, katsoa soveltuvan sisämarkkinoille valtiontukisääntöjen mukaisesti ja erityisesti täyttävän ehdot, jotka sisältyvät komission tiedonantoon Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (7), jäljempänä ’tilapäiset puitteet’. Jos lainaan liittyy valtiontukea, toimenpide vaikuttaisi haitallisesti kilpailuun eli yhtiöihin, jotka liikennöivät Prahan Ruzyněn lentoasemalta tai kilpailevat ČSA:n ja sen tytäryhtiöiden kanssa muilla markkinoilla.
3. TŠEKIN HUOMAUTUKSET
(23)
Tšekki esitti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia, joissa se katsoi Osinekin lainan täyttävän markkinataloussijoittajaperiaatteen, koska se ei tarjoa ČSA:lle perusteetonta taloudellista etua.
(24)
Tšekki katsoo, että Osinekin lainasopimuksen allekirjoituspäivänä ČSA ei ollut vaikeuksissa oleva yritys, vaan siitä tuli sellainen vasta elokuussa 2009. Tšekki toteaa, että kasvavista ongelmistaan huolimatta ČSA oli jatkuvasti kyennyt turvaamaan elinkelpoisuutensa. Tilanne kuitenkin muuttui vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alkupuolella ja huononi myöhemmin saman vuoden aikana johtuen maailmanlaajuisesta taloustaantumasta, jolla oli epäsuotuisa vaikutus maailman liikennemarkkinoihin (8). Tämä yhdessä öljymarkkinoiden epävakauden ja valuuttakurssivaihtelujen kanssa vaikutti ČSA:n taloudellisen tilanteen heikentymiseen.
(25)
Vuonna 2009 ČSA odotti edellisvuosien tulosten perusteella tehtyjen ennusteiden pohjalta huomattavasti parempaa tulosta kesäkaudella. Vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden tulokset, jotka yrityksen johto sai elokuun puolivälissä, osoittivat kuitenkin ČSA:n keskituoton laskeneen tuntuvasti kesäkuussa. Elokuussa 2009 yrityksen johdolle oli selvää, ettei ČSA kykenisi enää jatkamaan toimintaansa ilman välittömiä kustannusleikkauksia ja ulkoisista lähteistä tulevaa rahoitustukea.
(26)
Osinekin lainaan mahdollisesti liittyvään valtiontukeen viitaten Tšekki katsoo lainan koron täyttävän vaatimukset, jotka esitetään komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (9), jäljempänä ’viitekorkotiedonanto’. Tšekki katsoo erityisesti, että kolmen kuukauden PRIBOR-koron käyttäminen peruskorkona koron määrityksessä oli asianmukaista ottaen huomioon finanssimarkkinoiden volatiliteetti Osinekin lainasopimuksen allekirjoittamisajankohtana.
(27)
ČSA:ta ei arvioida luokitusjärjestelmissä, minkä vuoksi Tšekki ei voi esittää näyttöä oletukselleen, jonka mukaan Osinekin lainasopimuksen allekirjoittamisen ajankohtana ČSA:n luokitus oli B. Tšekki viittaa kuitenkin EBC:n 27 päivänä huhtikuuta 2009 laatimaan raporttiin, jonka mukaan ČSA oli maksukykyinen ja luottokelpoinen.
(28)
Tšekki toistaa sen argumentin, että lainan saadakseen ČSA:n piti asettaa sen koko keston ajaksi vakuus, jonka suuruus oli vähintään 110 prosenttia lainan arvosta. ČSA:lle annettu laina ei siis konkreettisesti saanut missään vaiheessa ylittää 90:ää prosenttia lainan vakuuksina olevista omaisuuseristä. Tšekki vahvisti, että tämä vaatimus täyttyi kaikissa tapauksissa, ja esitti asiantuntijalausunnot lainan vakuudeksi asetetuista omaisuuseristä.
(29)
Lisäksi Tšekki esittää, että koska Osinekilla oli huomattava määrä taloudellisia resursseja, Osinekin selvitysmies etsi sijoitusmahdollisuuksia voiton tuottamiseksi. Ennen lainasopimuksen tekemistä ČSA:n kanssa selvitysmies tilasi riippumattomalta konsulttiyritykseltä EBC:ltä ja asianajotoimistolta JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík taloudellisen ja oikeudellisen analyysin lainatarjouksesta. EBC:n analyysi vahvisti, että ČSA:ta voitiin pitää maksukykyisenä ja että riski siitä, että lainan myöntämisestä ČSA:lle aiheutuisi Osinekille tappioita tai vaikeuksia, oli minimaalinen. Selvitysmies katsoi analyysin perusteella, että lainananto ČSA:lle olisi suotuisa keino sijoittaa Osinekin käytettävissä olevia taloudellisia resursseja.
(30)
Tšekki katsoo lisäksi, että laina täyttää tilapäisissä puitteissa vahvistetut edellytykset myös siinä tapauksessa, että komissio toteaa lainaehtojen olleen markkinaehtoja edullisempia.
4. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(31)
Komissio sai muodollisen tutkintamenettelyn kuluessa huomautuksia kolmelta asianomaiselta ja toimenpiteen edunsaajalta ČSA:lta (ks. johdanto-osan 4 kappale)
(32)
ČSA:n huomautukset vastaavat olennaisilta osin huomautuksia, jotka Tšekki esitti menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. ČSA katsoo, että Osinekin laina myönnettiin markkinaehdoin, sillä yritys toimi kuin rationaalinen toimija markkinataloudessa, jota motivoivat ensisijaisesti kaupalliset eivätkä talouspoliittiset tai yhteiskunnalliset näkökohdat. Siltä varalta, että komissio toteaa Osinekin lainan myönnetyn edullisella korolla - jolloin oletuksena on, että ČSA:n luokitus oli huonompi kuin ”B” (heikko) ja/tai että vakuuksia ei ollut arvioitu ”hyviksi” - ČSA esittää huomautuksia myös mahdollisen tuen kvantifioinnista.
(33)
Kaikki asianomaiset ovat ČSA:n kilpailijoita ja niitä edustaa sama asianajotoimisto, minkä vuoksi niiden perustelut ovat tietyssä määrin identtisiä. Asianomaiset katsovat, että Osinekin laina oli valtiontukea, joka antoi ČSA:lle mahdollisuuden vilpilliseen kilpailuun ja hintoihin, joita kilpailijat, jotka eivät ole saaneet valtiontukea, eivät olisi kyenneet tarjoamaan menettämättä kykyään kattaa kustannuksensa ja saada kohtuullinen voitto (10).
(34)
Asianomaiset katsovat, että ČSA oli vakavissa vaikeuksissa jo ennen 1 päivää heinäkuuta 2008. Ne esittävät, että Osinekin laina myönnettiin huomattavasti alemmalla korolla kuin mitä pankki olisi vaatinut vastaavissa olosuhteissa, kun otetaan huomioon ČSA:n taloudellinen tilanne, maksuajan pituus, vakuuksien laatu ja takaisinmaksun alhainen todennäköisyys. Tällöin Osinekin laina olisi laitonta valtiontukea, joka on vastoin unionin sääntöjä. Yhden huomautuksia esittäneen kilpailijan mukaan ČSA täytti sen ehdon, että yli puolet sen merkitystä pääomasta oli menetetty vuosina 2007, 2008 ja 2009. Lisäksi vuosina 2008 ja 2009 ČSA oli viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana menettänyt yli neljänneksen merkitystä pääomastaan. Sama kilpailija katsoo, että ČSA:n merkityn pääoman vähenemisestä vuonna 2008 voidaan olettaa, että yritys täytti jo 1 päivänä heinäkuuta 2008 pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa tarkoitetut vaikeuksissa olevan yrityksen edellytykset.
(35)
Asianomaiset väittävät, että negatiivisen operatiivisen kassavirran, velkojien suuren määrän ja 30 päivän kuluessa erääntyvien saatavien takia on mahdollista olettaa, että yritys oli kärsinyt maksukyvyttömyydestä jo vuoden 2007 lopusta alkaen, minkä vuoksi se olisi pitänyt jo siitä lähtien katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan mukaisesti.
5. TŠEKIN VASTAUS ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSIIN
(36)
Tšekki kiisti asianomaisten esittämät huomautukset ja puolsi ČSA:n esittämiä huomautuksia. Tšekki piti kiinni väitteestään, että Osinekin laina myönnettiin markkinaehdoin ja viitekorkotiedonannon mukaisesti. Lisäksi Tšekin viranomaisten mukaan ČSA kykeni toimimaan ilman valtiontukea vuoden 2009 toiselle puoliskolle saakka. ČSA:n varallisuustilanne ei olennaisesti heikentynyt vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla, vaan yrityksen omaisuuden arvo itse asiassa nousi [8 340-9 255] miljoonasta Tšekin korunasta vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä [8 990-9 920] miljoonaan Tšekin korunaan sen toisella neljänneksellä.
(37)
Tšekki huomauttaa, että vaikka ČSA julkaisee operatiivisen toimintansa tuloksen sekä Tšekin kirjanpitostandardien että kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) mukaisesti, asianomaisten huomautukset perustuvat pelkästään Tšekin kirjanpitostandardien mukaisesti julkaistuihin tuloksiin. Niiden menetelmät eivät kuitenkaan anna täyttä käsitystä yrityksen toiminnasta. Kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti tehdyt tilinpäätökset antavat paremmat tiedot yrityksen taloudellisesta tilanteesta ja ovat siksi tarkoituksenmukaisempia. ČSA käyttää Tšekin kirjanpitostandardeja, koska Tšekin verolainsäädäntö velvoittaa sen siihen. ČSA:n toiminta ei rajoitu vain Tšekin alueelle, vaan se on maailmanlaajuista, minkä vuoksi ČSA käyttää myös kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja. Tšekki huomauttaa, että pankit käyttävät kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja lainapäätöksissään, koska niitä pidetään tarkempina kuin Tšekin kirjanpitostandardeja.
(38)
Lopuksi Tšekki esitti näytön siitä, ettei ČSA Osinekin lainan myöntämisajankohtana täyttänyt Tšekin maksukyvyttömyyslain (11) mukaisia maksukyvyttömyyden edellytyksiä.
6. VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
(39)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(40)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, ovatko ilmoitetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä. Rahoitustuen on
-
oltava valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä,
-
tarjottava saajalle taloudellinen etu,
-
suosittava jotain yritystä tai tuotannonalaa,
-
vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja
-
vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
6.1 Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen
(41)
Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta.
(42)
Ensiksi on syytä määrittää, onko Osinekin laina katsottava valtion varoiksi. Kuten edellä todetaan, Osinek oli lainan myöntämisen ajankohtana 100-prosenttisesti Tšekin valtiovarainministeriön omistuksessa, minkä vuoksi se on yhtiömuodostaan tai muusta oikeudellisesta muodostaan riippumatta jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16 päivänä marraskuuta 2006 annetun komission direktiivin 2006/111/EY (12) 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettu julkinen yritys. Komissio katsoo näin ollen, että Osinekin laina on myönnetty valtion varoista.
(43)
Unionin tuomioistuin on kuitenkin todennut, että vaikka valtio voikin valvoa julkista yritystä ja käyttää määräysvaltaa sen toteuttamiin toimenpiteisiin nähden, tosiasiallista valvontaa konkreettisessa tapauksessa ei voida automaattisesti olettaa. Julkinen yritys voi toimia enemmän tai vähemmän itsenäisesti riippuen siitä, kuinka paljon valtio on jättänyt sille itsenäistä määräämisvaltaa. Näin ollen se, että julkinen yritys on valtion valvonnassa, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttamat toimenpiteet, kuten tarkasteltavana oleva lainasopimus, voidaan katsoa johtuviksi valtiosta. Lisäksi on tutkittava, ovatko viranomaiset tavalla tai toisella olleet osallisia siihen, että kyseisistä toimenpiteistä päätettiin. Tuomioistuin totesi, että julkisen yrityksen toteuttaman tukitoimenpiteen voidaan päätellä johtuvan valtiosta kaikkien käsiteltävänä olevaa asiaa koskevien seikkojen ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella (13).
(44)
Tällaisia seikkoja voivat olla yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema (se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yhtiöoikeutta), viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset.
(45)
Komissio toteaa, että suurin osa Osinekin hallintoneuvoston jäsenistä on viranomaisten (esim. valtiovarainministeriön) edustajia.
(46)
Osinek asetettiin selvitystilaan 5 päivänä marraskuuta 2008 sen ainoan osakkaan samana päivänä tekemän päätöksen mukaisesti. Tšekin lain mukaan selvitysmiehen on toimittava likvidaatioprosessissa riippumattomasti ja ottamatta ohjeita yrityksen elimiltä. Komissio toteaa, että selvitysmiehen nimitti Tšekin valtiovarainministeriö, joka oli Osinekin ainoa osakas.
(47)
Tšekin viranomaiset toimittivat komissiolle asianajotoimisto JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík laatiman asiantuntijalausunnon, jossa suositellaan, että ennen päätöksen tekemistä lainan myöntämisestä ČSA:lle Osinekin selvitysmies kuulee Osinekin osakasta eli Tšekin valtiota.
(48)
Mitä tulee valtion harjoittamaan Osinekin toiminnan ohjaukseen, komissio toteaa, että Tšekin hallitus teki myöhemmin myös päätöksen Osinekin lainan vakuuksien vapauttamisesta ja velan muuntamisesta ČSA:n osakkeiksi päätöksellä nro 333.
(49)
Komissio katsoo näin ollen, että Osinekin lainan myöntämistä koskeva päätös voidaan katsoa Tšekin valtiosta johtuvaksi. Osinekin lainaa on näin ollen pidettävä valtion varoista myönnettynä.
6.2 Taloudellinen etu
(50)
Komissio toteaa, että unionin oikeuden vakiintuneiden periaatteiden mukaisesti siinä tapauksessa, että valtio lisää yrityksen omaa pääomaa tavanomaisia markkinaehtoja edullisemmin ehdoin, toimenpide kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sillä toimenpiteestä aiheutuu yritykselle kyseisessä artiklassa tarkoitettua etua. Määrittääkseen, onko yritys saanut valtiolta taloudellisen edun, jota se ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komissio soveltaa ns. markkinataloussijoittajaperiaatetta (14).
(51)
Jos tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja, joka on kokonsa puolesta verrattavissa julkisoikeudellisiin elimiin, olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut tehdä kyseisen pääomasijoituksen, toimenpiteessä ei markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan ole kyse valtiontuesta. Sen vuoksi komission on arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja osallistunut vastaavin ehdoin kyseiseen liiketoimeen. Hypoteettinen sijoittaja toimii kuten järkevä sijoittaja, joka haluaa maksimoida voittonsa mutta välttää suuria riskejä saatavaan tuottoon nähden. Tämän periaatteen mukaan pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön tavanomaisia markkinaehtoja vastaavilla ehdoilla, ei voida pitää valtiontukina (15).
(52)
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti markkinataloussijoittajaperiaatetta on sovellettava myös lainoihin. Tämän periaatteen mukaisesti on lainan myöntämisen yhteydessä kysyttävä, olisiko yksityinen sijoittaja myöntänyt lainan edunsaajalle samoin ehdoin kuin se lopulta myönnettiin (16). Tältä osin komissio arvioi, onko laina myönnetty tavanomaisin kaupallisin ehdoin ja olisiko vastaavan lainan voinut saada liikepankilta. Lainaehtojen suhteen komissio ottaa erityisesti huomioon perityn koron ja lainalle vaaditun vakuuden. Komissio arvioi, onko asetettu vakuus riittävä koko lainan takaisinmaksamiseksi, jos yrityksestä tulee maksukyvytön, ja ottaen huomioon yrityksen rahoitustilanne lainan myöntämisen ajankohtana (17).
(53)
Komissio toteaa, että ČSA on taloudellista toimintaa harjoittava oikeushenkilö, joka on sen vuoksi katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuksi yritykseksi. Voidakseen määrittää, myönnettiinkö Osinekin laina edullisin ehdoin vai markkinaehdoin, komissio tarkisti, vastaako lainan korko viitekorkotiedonannossa vahvistettua komission viitekorkoa, jota käytetään markkinakorkojen kuvaajana.
(54)
Komissio ilmaisi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kantanaan, että päivämääränä, jona lainan korkoa olisi verrattava viitekorkoon, pitäisi käyttää sen oikeudellisesti sitovan asiakirjan päivämäärää, jonka perusteella laina myönnettiin, eli 30 päivää huhtikuuta 2009 (Osinekin ja ČSA:n välisen lainasopimuksen tekopäivä).
(55)
Tšekin mukaan ČSA pystyi vielä kyseisenä ajankohtana saamaan ulkoista rahoitusta yksityisistä pankeista ja siitä tuli vaikeuksissa oleva yritys vasta elokuussa 2009. Vuoden 2009 alussa ČSA:n luottokelpoisuus vastasi luokkaa B.
(56)
Tšekin väitteen todentamiseksi komissio kuuli useita ČSA:n kanssa liikesuhteissa olleita yksityisiä pankkeja ČSA:n sisäisestä luokituksesta vuoden 2009 ensimmäisenä puolivuotiskautena ja sen muutoksista heinäkuun 2008 ja heinäkuun 2009 välisenä aikana, ČSA:lle vuoden 2009 ensimmäisellä puolivuotiskaudella myönnettyjen lainojen ehdoista sekä ČSA:n luottokelpoisuudesta vuoden 2009 ensimmäisellä puolivuotiskaudella. Kolme yksityistä pankkia antoi tietoja sillä ehdolla, että niitä käsitellään luottamuksellisina, käytetään ainoastaan komission sisäisessä arvioinnissa eikä luovuteta kolmansille osapuolille, ei myöskään ČSA:lle ja Tšekin viranomaisille.
(57)
Vaikka kaikki nämä pankit totesivat, että ČSA:n rahoitustilanne heikkeni vuoden 2009 alussa, ČSA sai vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla käyttöpääomalainoja ja luottojärjestelyjä. ČSA:n sisäinen luokitus kaikissa näissä kolmessa yksityisessä pankissa vastaa suurin piirtein luokitusta B.
(58)
Komissio toteaa, että pankkien vastaukset ovat johdonmukaisia ja laadukkaita. Vaikka yrityksen sisäinen luokitus huononi, tämä ei vaikuta riittävän merkittävältä, jotta riskimarginaalia olisi pitänyt nostaa.
(59)
Komissio panee lisäksi merkille, että - kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitaan Tšekin antamien tietojen perusteella - UniCredit-pankki myönsi ČSA:lle syyskuussa 2008 keskipitkän (nelivuotisen) 200 miljoonan Tšekin korunan käyttöpääomalainan, jonka vakuudeksi asetettiin lentosimulaattori. Koska lainasopimuksessa sovituista taloudellisista indikaattoreista poikettiin, UniCredit-pankki nosti 25 päivänä kesäkuuta 2009 ČSA:lle myönnetyn lainan riskimarginaalia siten, että se oli 325 peruspistettä yhden kuukauden PRIBOR-koron yläpuolella (vuoden 2008 sopimuksen mukaisten) 160 peruspisteen sijaan (ts. vuositasolla 5,10 prosenttia 25 päivänä kesäkuuta 2009). Komissio toteaa, että tämä korko, joka heijasti ČSA:n rahoitustilanteen vähittäistä heikentymistä, on alempi kuin Osinekin lainan korko (vuositasolla 5,51 prosenttia) ja vastaa suurin piirtein luokituksen B saaneen yrityksen viitekorkoa (hyvillä vakuuksilla).
(60)
Edellä todetusta voidaan päätellä, että ČSA:lla oli ajankohtana, jona Osinekin laina myönnettiin, saatavillaan ulkoista rahoitusta ja että ČSA:n luottokelpoisuus vastasi vuoden 2009 ensimmäisellä puolivuotiskaudella luokitusta B.
(61)
Lainan vakuuksina olivat Prahan Ruzyněn lentoasemalla sijaitsevat rakennukset, maaomaisuus, varastot ja varaosat. Omaisuuserien markkina-arvon määrittivät riippumattomat tšekkiläiset asiantuntijat, jotka on merkitty Tšekin oikeusministeriön ylläpitämään asiantuntijalaitosten rekisteriin tai valtakunnalliseen asiantuntijoiden ja tulkkien rekisteriin ja joilla on kokemusta omaisuuden arvioinnista (18).
(62)
Komissio toteaa, että vakuudeksi asetetun lentokonehalli F:n (ks. taulukko 1) arviointiraportti on 1 päivältä kesäkuuta 2009, vaikka Osinekin lainan ensimmäinen erä maksettiin 11 päivänä toukokuuta 2009. Tšekin viranomaiset esittivät YBN Consultin 6 päivänä toukokuuta 2009 päivätyn lausunnon, joka vahvistaa käytetyn vakuuden arvon. Tällainen lausunto on sopusoinnussa Osinekin lainasopimuksen 5.9.11 kohdan kanssa sillä edellytyksellä, että täydellinen arviointiraportti esitetään kuukauden kuluessa ensimmäisen erän maksamispäivästä. Komissio toteaa, että tämä ehto täyttyi.
(63)
Komissio teki arvioinnin esitetyistä arviointiraporteista. Arviointi ei tuonut esiin epäilyjä, koska selvityksissä ei todettu virheitä, koska niissä oli sovellettu hyväksyttyjä menetelmiä ja koska ne perustuvat uskottaviin oletuksiin. Komissio katsoo, että esitettyjen arviointiraporttien tulokset muodostavat asianmukaisen arvion Osinekin lainan vakuuksina käytettyjen omaisuuserien realistisista hinnoista markkinoilla. Yksi vakuutena käytetty omaisuuserä - varaosat - arvostettiin sen nettokirjanpitoarvon perusteella. Komissio katsoo tämän arvostusmenetelmän soveltuvan tällaiseen omaisuuserään, koska varaosilla voidaan helposti käydä kauppaa, minkä vuoksi niiden arvon tulisi vastata niiden alkuperäisiä hankintakustannuksia, joista on tehty kertyneet poistot.
(64)
Lainasopimuksessa määrättiin, että itse lainasumma ei saa ylittää 90:ää prosenttia vakuuksien arvosta, eli vakuuden arvon on oltava vähintään 110 prosenttia lainasummasta. Esitettyjen tietojen perusteella voidaan todeta, että ensimmäisen lainaerän myöntämisajankohtana toukokuussa 2009 alkuperäisten vakuuksien arvo oli [110-117] prosenttia, kuten oli sovittu 30 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyssä lainasopimuksessa. Toisen lainaerän myöntämisajankohtana heinäkuussa 2009 tämä arvo oli [120-132] prosenttia ja kolmannen lainaerän myöntämisajankohtana syyskuussa 2009 [128-141] prosenttia. Osinekin lainasopimukseen tehdyillä lisäyksillä (ks. johdanto-osan 8 kappale) vakuuksiksi lisättiin uusia omaisuuseriä ja jotkin vakuudet vapautettiin.
Taulukko 4
Osinekin lainan vakuudet eri ajankohtina
Muutoksen päivämäärä
Nostettu määrä
(milj. CZK)
Vakuuksien arvo (milj. CZK)
Vakuuksien arvon %-osuus
11.5.2009
800
[880-935]
[110-117] %
23.7.2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30.7.2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22.9.2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24.9.2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9.12.2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25.1.2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Viitekorkotiedonannossa oletetaan, että ”hyvien” vakuuksien tappio-osuus on enintään 30 prosenttia, mikä merkitsee sitä, että vakuuksien arvo on vähintään 70 prosenttia lainasummasta. Komissio toteaa, että lainalle asetettu vakuus on huomattavasti tätä suurempi, mikä luo tärkeän turvamarginaalin siltä varalta, että arvioita vakuuden arvosta joudutaan muuttamaan.
(66)
Viitekorkotiedonannon perusteella asianmukainen korko olisi kyseisenä ajankohtana 5,16 prosenttia vuositasolla (peruskorko 2,96 % + 220 peruspistettä = 5,16 % vuositasolla). Kyseinen 220 peruspisteen marginaali ilmentää luokitusta B, jonka yksityiset pankit vahvistivat, ja edellä kuvattuja hyviä vakuuksia.
(67)
Korko on alempi kuin Osinekin lainan korko (kolmen kuukauden PRIBOR (19) + 300 peruspistettä), joka 30 päivänä huhtikuuta 2009 oli vuositasolla 5,51 prosenttia.
(68)
Sovelletun koron (kolmen kuukauden PRIBOR + 300 peruspistettä) ja viitekoron (viitekorko + 220 peruspisteen marginaali) analyysi osoittaa, että korot ovat toisiinsa verrannollisia peruskoron määritykseen käytettyjen menetelmien ja korkojen yleisen tason, myös riskimarginaalin osalta.
(69)
PRIBOR on pankkienvälisten talletusten markkinoilla sovellettavien korkojen viitearvo, joka lasketaan (määrätään) viitepankkien talletusten myynnissä esittämien noteerausten (tarjousten) perusteella. PRIBOR-koron määrittää laskenta-asiamies Tšekin keskuspankkia ja Czech Forex Clubia (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) varten (20).
(70)
Osinekin lainan korko perustuu kolmen kuukauden maksuajalle laskettuun PRIBOR-korkoon. Viitekorko perustuu 12 kuukauden rahamarkkinakorkoihin. Komissio varaa kuitenkin itselleen oikeuden käyttää tietyissä tapauksissa lyhyempiä tai pidempiä maksuaikoja.
(71)
Näiden kahden koron kehitystä Osinekin lainan keston aikana (huhtikuu 2009 - kesäkuu 2010) tarkasteleva analyysi osoittaa, että korot ovat todellakin toisiinsa verrannollisia. Keskikorot (21) olivat huhtikuun 2009 ja kesäkuun 2010 välisenä aikana jokseenkin samat (PRIBOR + 300 peruspistettä 4,77 prosenttia ja viitekorko + 220 peruspistettä 4,79 prosenttia). Kahden peruspisteen ero johtuu tarkistusmenetelmän eroista. PRIBOR-korko tarkistetaan päivittäin, viitekorko vain muutaman kuukauden välein.
(72)
Sovellettu korko voidaan edellä mainituista syistä hyväksyä asianmukaisena markkinakorkojen kuvaajana. Viitekorkotiedonannon perusteella voidaan todeta, että toimenpide on markkinaehtoinen eikä näin ollen muodosta taloudellista etua ČSA:lle.
(73)
Komissio toteaa lopuksi, että ČSA:n velkojalle maksamissa koroissa noudatettiin kaikilta osin Osinekin lainasopimuksen ehtoja (22).
6.3 Valikoivuus
(74)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on suosittava ”jotain yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan katsoa valtiontueksi. Tarkasteltavassa asiassa komissio toteaa, että Osinekin laina myönnettiin vain ČSA:lle. Toimenpide on siis SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valikoiva.
6.4 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan
(75)
Valtiontuen kumulatiivisten kriteerien perusteella on kiistatonta, että tarkasteltavassa asiassa tukitoimenpide vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua, mitä Tšekin viranomaiset eivät ole kiistäneet. ČSA kilpailee muiden lentoyhtiöiden kanssa Euroopan unionissa erityisesti sen jälkeen, kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (”kolmas paketti”) tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Tarkasteltavana olevat toimenpiteet antoivat ČSA:lle mahdollisuuden jatkaa toimintaansa ja välttyä heikoista taloudellisista tuloksista johtuvilta seurauksilta, mitä mahdollisuutta ei ollut muilla kilpailijoilla.
6.5 Päätelmät
(76)
Edellä mainituista syistä komissio katsoo, ettei toimenpide sisällä ČSA:lle myönnettyä valtiontukea, koska Osinekin laina myönnettiin ehdoin, joita markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi edellyttänyt. Erityisesti korko, jolla Osinekin laina myönnettiin, vastaa viitekorkotiedonannon perusteella määritettyä viitekorkoa, kun otetaan huomioon, että ČSA:n luokitus oli lainan myöntämisajankohtana B, minkä myös yksityiset pankit vahvistivat, ja että lainalle asetettiin koko sen keston ajaksi huomattavasti suurempi vakuus kuin viitekorkotiedonannossa vaaditut 70 prosenttia lainan määrästä.
7. TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
(77)
Komissio analysoi kuitenkin, soveltuisiko toimenpide sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tilapäisten puitteiden mukaisesti siinä tapauksessa, että sen todetaan sisältävän valtiontukea.
(78)
Osinekin laina myönnettiin vuonna 2009. Toimenpiteen tarkoituksena on helpottaa ulkoisen rahoituksen saantia yritykselle ajankohtana, jona luottomarkkinoiden tavanomainen toiminta on merkittävästi häiriintynyt finanssikriisin vuoksi ja jona finanssikriisi (”luottolama”) vaikuttaa koko talouteen ja johtaa vakaviin häiriöihin jäsenvaltioiden taloudessa.
(79)
Komissio reagoi kriisiin hyväksymällä tilapäiset puitteet 17 päivänä joulukuuta 2008. Komissio tunnusti niissä ”tämänhetkisen finanssikriisin vakavuuden ja sen vaikutukset jäsenvaltioiden kokonaistalouteen”. Komissio katsoi, että ”tietynlaiset valtiontuet ovat perusteltuja ja niitä voidaan vaikeuksien ratkaisemiseksi pitää rajoitetun ajan yhteismarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla”.
7.1 Tilapäisten puitteiden 4.4.2 kohdan mukaisuus
(80)
Toimenpidettä on aiheellista tarkastella suhteessa tilapäisten puitteiden 4.4.2 kohdan vaatimuksiin (”Korkotukina myönnetyt tuet”).
(81)
Tilapäisten puitteiden mukaan on sovellettava korkoa, joka vastaa vähintään keskuspankin yliyön korkoa sekä preemiota, joka vastaa pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välistä erotusta. Tähän lisätään luottoriskin takuumaksu, joka vastaa viitekorkotiedonannossa tarkoitettua tuensaajan riskiprofiilia.
(82)
Tšekin yliyön korko oli 30 päivänä huhtikuuta 2009 1,45 prosenttia (23). Pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välinen erotus oli 68 peruspistettä.
(83)
Tuensaajan riskiprofiilia vastaava luottoriskin takuumaksu oli 220 peruspistettä. Takuumaksu perustuu luokitukseen B (ks. johdanto-osan 57 kappale) ja vakuudeksi asetetuista omaisuuseristä johtuvaan hyvään vakuustasoon (ks. johdanto-osan 64 ja 65 kappale).
(84)
Tilapäisten puitteiden mukainen vähimmäiskorko olisi siis 4,33 prosenttia (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Osinekin lainan korko oli 5,51 prosenttia. Osinekin laina myönnettiin näin ollen korolla, joka ylitti tilapäisissä puitteissa sallitun vähimmäiskoron.
(85)
Lisäksi tilapäisten puitteiden 4.4. kohdassa asetetaan kaksi lisäehtoa sille, että laina voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi tueksi:
(86)
Ensimmäinen ehto on, että sopimuksen on oltava tehty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010. Alennettua korkoa voidaan soveltaa ennen 31 päivää joulukuuta 2012 maksettaviin korkoihin.
(87)
Osinekin lainasopimus tehtiin 30 päivänä huhtikuuta 2009. Laina oli määrä maksaa yhdessä erässä 30 päivänä marraskuuta 2010. Laina täyttää näin ollen ensimmäisen ehdon.
(88)
Toinen ehto on, että yritys ei ollut vaikeuksissa 1 päivänä heinäkuuta 2008.
(89)
Pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 9 kohdassa todetaan, että vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole unionin määritelmää ja lisätään, että komissio katsoo kuitenkin, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.
(90)
Pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdan b alakohdassa selvennetään, että jos kyse on yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta ei ole rajattu, vaikeuksissa olevaksi yritykseksi katsotaan yhtiö, joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes tästä pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana.
(91)
Vuonna 2008 ČSA:n merkitty pääoma oli 2 735 miljoonaa Tšekin korunaa. Tšekin kirjanpitostandardien perusteella yrityksen nettovarallisuus väheni samana vuonna 101 miljoonaan Tšekin korunaan.
Taulukko 5
ČSA:n nettovarallisuus ja merkitty pääoma vuosina 2007 ja 2008 (tuhatta CZK)
Lähde: ČSA:n tilinpäätökset
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Nettovarallisuus
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Merkitty pääoma
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Nettovarallisuus
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Merkitty pääoma
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Nettovarallisuus
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Merkitty pääoma
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Vaikka yritys oli 1 päivään heinäkuuta 2008 mennessä menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan, pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa asetettu toinen ehto ei täyty, toisin sanoen yli neljännestä tästä pääomasta ei ollut menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana. Kesäkuun 2007 ja heinäkuun 2008 välisenä aikana tapahtunut nettovarallisuuden väheneminen ([31 570 000-34 875 000] CZK) oli ainoastaan [0,8-1,5] prosenttia merkitystä pääomasta.
(93)
Pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan mukaan yhtiö katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos se täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. Tšekin viranomaiset vahvistivat, ettei ČSA täyttänyt Tšekin maksukyvyttömyyslain 3 kohdan mukaisia maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamisen ehtoja.
(94)
Pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 11 kohdassa todetaan, että vaikka mikään mainittujen suuntaviivojen 10 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei ole käsillä, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä.
(95)
ČSA:n tuloksen kehitys kyseisen ajanjakson aikana ei osoittanut selkeää negatiivista suuntausta (ks. taulukko 3). Yrityksen tulos oli tappiollinen vuoden 2006 lopulla, mutta sen toiminta elpyi ja muuttui voitolliseksi vuonna 2007. Myöhemmin vuoden 2008 ensimmäiseltä neljännekseltä kirjattiin [800-880] miljoonan Tšekin korunan tappio. Toisen vuosineljänneksen loppuun 30 päivään kesäkuuta 2008 mennessä tilanne oli kuitenkin parantunut. Vastaava suuntaus voidaan havaita kassavirran kehityksessä. ČSA:n liikevaihto supistui vähitellen vuosittain tarkastellun ajanjakson aikana. Ei voida kuitenkaan tehdä sitä päätelmää, että liikevaihto supistui huomattavasti ennen 30 päivää kesäkuuta 2008.
(96)
Yrityksen velka pieneni maaliskuun 2008 ja kesäkuun 2008 välillä, mutta se kasvoi jälleen seuraavien kuuden kuukauden aikana. Omaisuuserien arvo vaihteli tarkastellun ajanjakson aikana ilman selkeää suuntausta.
(97)
Voidaan todeta, että pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitettujen taloudellisten indikaattoreiden kehitys ennen 30 päivää kesäkuuta 2008 ei viittaa selvästi vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaisiin merkkeihin. Lisäksi ČSA:lle oli tuona ajankohtana edelleen saatavilla rahoitusta, mikä näkyy siinä, että yritys pystyi syyskuussa 2008 saamaan lainan yksityiseltä pankilta (ks. johdanto-osan 59 kappale).
(98)
Komissio toteaa, että tilapäisten puitteiden 4.4 kohdan mukaista tukea voidaan myöntää yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 1 päivänä heinäkuuta 2008, vaan joutuivat vaikeuksiin tämän jälkeen maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin takia. Näin ollen se, että ČSA:sta tuli vaikeuksissa oleva yritys vasta kyseisen ajankohdan jälkeen, ei rajoita tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille tilapäisten puitteiden mukaisesti.
(99)
Komissio toteaa, ettei ČSA ollut vaikeuksissa oleva yritys 1 päivänä heinäkuuta 2008, minkä vuoksi siihen voidaan soveltaa tilapäisiä puitteita.
7.2 Päätelmät
(100)
Edellä mainituista syistä Osinekin laina täyttää tilapäisten puitteiden 4.4. kohdassa vahvistetut edellytykset. Näin ollen toimenpide soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella myös sillä oletuksella, että Osinekin lainan todetaan sisältävän valtiontukea.
8. PÄÄTELMÄT
(101)
Komissio katsoo, ettei Osinekin laina sisällä valtiontukea. Toimenpide soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella myös sillä oletuksella, että Osinekin lainan todetaan sisältävän valtiontukea.
(102)
Tämä päätös ei koske Osinekin lainan vakuuden vapauttamista ja 30 päivänä kesäkuuta 2010 tapahtunutta lainan pääomittamista. Kyseisten toimenpiteiden arviointi tehdään asiasta SA.30908 tehtävässä päätöksessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Toimenpide, jonka Tšekin tasavalta on toteuttanut Osinekin České aerolinie, a. s. -yritykselle myöntämän 2,5 miljardin Tšekin korunan lainan muodossa 30 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyn lainasopimuksen mukaisesti, ei sisällä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea tai, jos sen todetaan sisältävän tällaista valtiontukea, soveltuu sisämarkkinoille mainitun sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2012.