РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1216/2011 НА КОМИСИЯТА
от 24 ноември 2011 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (Рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (2) се предвиждат ключови показатели за ефективност (КПЕ) и задължителни цели в ключови области за ефективността - безопасност, околна среда, капацитет и рентабилност.
(2)
КПЕ за безопасност за определянето на национални цели или цели на равнище функционален блок въздушно пространство (ФБВП), формулирани в приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010 г. са: ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД; прилагането на схемата за класификация на степента на сериозност на инструмента за анализ на риска с цел да се даде възможност за хармонизирано отчитане на степента на сериозност на нарушение на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за управлението на въздушното движение (УВД); и отчитането на културата на справедливост.
(3)
Съгласно приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010, тези КПЕ за безопасност следва да бъдат допълнително разработени съвместно от Комисията, държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) и Европейската организация за безопасност на въздухоплаването (Евроконтрол) и да бъдат приети от Комисията преди първия референтен период.
(4)
За тази цел Комисията създаде работна група, състояща се от представители на ЕААБ, Евроконтрол и Комисията (така наречената Работна група Е3). Въпросната работна група изготви технически доклад, озаглавен „Параметри за ключовите показатели за безопасността във връзка със схемата за ефективност“. Този доклад бе допълнен въз основа на коментари, получени от държавите-членки и заинтересованите страни и представлява техническа концепция за настоящия регламент и съответните приемливи средства за осигуряване на съответствие и материали с насоки.
(5)
Вече извършената работа по отношение на други инициативи като Плана за безопасност (ЕААБ), Инструмента за анализ на риска (Евроконтрол) и Рамката за проучване степента на развитие на безопасността (Евроконтрол) следва да бъде взета под внимание при разработването на КПЕ за безопасност.
(6)
Опитът, придобит от постепенното прилагане на схемата за ефективност, показва, че времето, предоставяно на Комисията за оценка на преразгледаните цели за ефективност, следва да бъде увеличено с оглед на работната натовареност, създавана от подробното оценяване на плановете за ефективност, за да бъде проведен необходимият диалог с националните органи за надзор и да се осигури подходяща обосновка на резултатите от тази оценка.
(7)
Поради това Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(8)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 691/201 се изменя, както следва:
1)
Член 14 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
б)
в параграф 2 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
в)
в параграф 3 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
2)
в приложение I, раздел 2 точка 1 се заменя със следното:
„1. КЛЮЧОВИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА БЕЗОПАСНОСТТА
a)
Първият национален КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД.
По отношение на държавите-членки и техните национални надзорни органи и доставчици на аеронавигационно обслужване, сертифицирани за осигуряване на услуги за въздушното движение или комуникационни, навигационни и обзорни услуги, този КПЕ следва да се оценява по нивото на изпълнение на следните цели за управление:
-
Политика и цели за безопасност;
-
Управление на риска за безопасността;
-
Осигуряване на безопасност;
-
Поощряване на безопасността;
-
Култура на безопасност.
б)
Вторият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде прилагането на долуспоменатата класификация на степента на сериозност (основаваща се на методиката на инструмента за анализ на риска) за отчитането на минимум три категории събития: Нарушения на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за УВД на всички Центрове за ръководство на въздушното движение и на летищата. Държавите-членки могат да решат да не прилагат метода на летища с по-малко от 50 000 движения на търговски въздушен транспорт годишно.
При докладване на горепосочените събития държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване използват следните степени на сериозност:
-
Сериозен инцидент
-
Голям инцидент
-
Значителен инцидент
-
Без последици за безопасността
-
Не е определен; например недостатъчна информация или неокончателни или противоречиви данни, не позволили такова определяне.
Докладването относно прилагането на метода се извършва за отделните събития.
в)
Третият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период е докладване от страна на държавите-членки и техните доставчици на аеронавигационно обслужване посредством въпросник, установен в съответствие с буква д), в който се оценява нивото на наличие и съответно на отсъствие на култура на справедливостта.
г)
През първия референтен период няма да има цели за ефективност, валидни за целия ЕС. Държавите-членки обаче могат да определят цели, съответстващи на тези КПЕ по отношение на безопасността.
д)
За да се улесни прилагането и оценяването на КПЕ по отношение на безопасността, ЕААБ - при консултиране с органа за преглед на ефективността - преди началото на първия референтен период приема приемливи средства за съответствие и инструктивни материали в съответствие с процедурата по член 52 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
е)
Евроконтрол осигурява своевременно информацията, необходима за разработване на документите, посочени в буква д), включително като минимум спецификацията на методиката на инструмента за анализ на риска и по-нататъшното ѝ развиване, както и подробностите на методиката на рамката за проучване степента на развитие на безопасността и съответните значими фактори.
ж)
Годишното оценяване на КПЕ, посочени в букви а) и в) (въпросници за ефективността на управлението на безопасността и културата на справедливост), от националните надзорни органи и доставчиците на авионавигационно обслужване се докладва на ЕААБ за предходната година от националните надзорни органи преди 1 февруари всяка година. Тези годишни оценявания се използват като данни за функциите по наблюдение, описани в букви з) и и). Ако настъпят някакви промени в годишното оценяване на КПЕ, националните надзорни органи представят тези промени преди датата за представяне на следващия годишен доклад.
з)
Националните надзорни органи наблюдават прилагането и оценяването на КПЕ за безопасност от доставчиците на аеронавигационно обслужване в съответствие с процедурите за надзор на безопасността, установени в Регламент за прилагане на (ЕС) № 1034/2011 г. на Комисията (3).
и)
В контекста на своите стандартизационни инспекции ЕААБ наблюдава прилагането и оценяването на КПИ за безопасност от националните надзорни органи в съответствие с работните методи, посочена в член 24 от Регламент (ЕО) № 216/2008. ЕААБ уведомява органа за преглед на ефективността за резултатите от тези инспекции.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 24 ноември 2011 година.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1216/2011,
annettu 24 päivänä marraskuuta 2011,
lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä annetun asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 2096/2005 muuttamisesta annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 691/2010 (2) säädetään keskeisistä suorituskykyindikaattoreista ja sitovista tavoitteista turvallisuutta, ympäristöä, kapasiteettia ja kustannustehokkuutta koskevilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla.
(2)
Asetuksen (EU) N:o 691/2010 liitteen I mukaan kansallisen tai toiminnallisen ilmatilan lohkon turvallisuuteen liittyvät keskeiset suorituskykyindikaattorit ovat seuraavat: turvallisuusjohtamisen tehokkuus ATM Safety Maturity Survey Framework -ohjelman menetelmin mitattuna, riskianalyysivälineen vakavuusluokituksen käyttäminen porrastusminimin rikkomisten, kiitotielle tunkeutumisten ja ilmaliikenteen hallintaan liittyvien teknisten tapahtumien vakavuuden arvioinnin raportoimisen yhdenmukaistamiseen sekä oikeudenmukaisesta toimintaympäristöstä raportoiminen.
(3)
Asetuksen (EU) N:o 691/2010 liitteen I mukaan komission, jäsenvaltioiden, Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) ja Euroopan lennonvarmistusjärjestön (Eurocontrol) olisi kehitettävä turvallisuuteen liittyvät keskeiset suorituskykyindikaattorit yhdessä, ja komission olisi hyväksyttävä ne ennen ensimmäisen viiteajanjakson alkua
(4)
Komissio on perustanut tätä varten työryhmän, joka koostuu EASAn, Eurocontrolin ja komission edustajista (niin sanottu E3-erityisryhmä). Työryhmä on laatinut teknisen selvityksen nimeltä ”Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme”. Kyseistä selvitystä on muokattu jäsenvaltioilta ja sidosryhmiltä saatujen kommenttien perusteella. Se muodostaa teknisen taustan tälle asetukselle sekä siihen liittyville hyväksyttäville menetelmille vaatimusten täyttämiseksi ja ohjeaineistolle.
(5)
Turvallisuuteen liittyviä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita kehitettäessä olisi otettava huomioon se, mitä on jo saatu aikaan muissa aloitteissa, kuten EASAn turvallisuussuunnitelma sekä Eurocontrolin riskinarviointiväline ja Safety Framework Maturity Survey -ohjelma.
(6)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän asteittaisesta täytäntöönpanosta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että komissio tarvitsee lisää aikaa arvioidakseen tarkistettuja suorituskykytavoitteita, sillä suorituskykysuunnitelmien yksityiskohtainen arviointi lisää työtaakkaa, sekä käydäkseen vuoropuhelua kansallisten valvontaviranomaisten kanssa ja varmistaakseen arvioinnin tulosten asianmukaiset perustelut.
(7)
Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 691/2010 olisi muutettava.
(8)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EU) N:o 691/2010 seuraavasti:
1)
Muutetaan 14 artikla seuraavasti:
a)
korvataan 1 kohdassa ilmaisu ”kahden kuukauden” ilmaisulla ”neljän kuukauden”;
b)
korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”kahden kuukauden” ilmaisulla ”neljän kuukauden”;
c)
korvataan 3 kohdassa ilmaisu ”kahden kuukauden” ilmaisulla ”neljän kuukauden”;
2)
Korvataan liitteessä I olevan 2 osan 1 kohta seuraavasti:
”1. TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄT KESKEISET SUORITUSKYKYINDIKAATTORIT
a)
Ensimmäinen kansallinen tai toiminnallista ilmatilan lohkoa koskeva turvallisuuteen liittyvä keskeinen suorituskykyindikaattori ensimmäisellä viiteajanjaksolla on turvallisuusjohtamisen tehokkuus ATM Safety Maturity Survey Framework -ohjelman menetelmin mitattuna.
Jäsenvaltioiden ja niiden kansallisten valvontaviranomaisten sekä lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, jotka on sertifioitu tarjoamaan ilmaliikennepalveluja tai viestintä-, suunnistus- ja valvontapalveluja, osalta tätä keskeistä suorituskykyindikaattoria mitataan sillä, miten seuraavat johtamistavoitteet ovat toteutuneet:
-
turvallisuuspolitiikka ja -tavoitteet
-
turvallisuusriskien hallinta
-
turvallisuuden varmistaminen
-
turvallisuuden edistäminen
-
turvallisuuskulttuuri.
b)
Toinen kansallinen tai toiminnallista ilmatilan lohkoa koskeva turvallisuuteen liittyvä keskeinen suorituskykyindikaattori ensimmäisellä viiteajanjaksolla on riskianalyysivälineen metodologiaan perustuvan jäljempänä esitetyn vakavuusluokituksen käyttäminen vähintään seuraavien kolmen ryhmän poikkeamista ilmoittamiseen: porrastusminimin rikkominen, kiitotielle tunkeutuminen ja ilmaliikenteen hallintaan liittyvät poikkeamat kaikissa lennonjohtokeskuksissa ja lentoasemilla. Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tätä menetelmää lentoasemilla, joilla on alle 50 000 kaupallista ilmaliikennetapahtumaa vuodessa.
Jäsenvaltioiden ja lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on edellä tarkoitetuista poikkeamista raportoidessaan käytettävä seuraavia vakavuusluokkia:
-
vakava vaaratilanne
-
huomattava vaaratilanne
-
merkittävä vaaratilanne
-
ei vaikutusta turvallisuuteen
-
ei määritelty; esimerkiksi jos tietoja ei ole riittävästi saatavilla taikka määrittelyä ei ole voitu tehdä todistusaineiston ollessa puutteellista tai ristiriitaista.
Menetelmän soveltamisesta on ilmoitettava yksittäisten poikkeamien osalta.
c)
Kolmas kansallinen tai toiminnallista ilmatilan lohkoa koskeva turvallisuuteen liittyvä keskeinen suorituskykyindikaattori ensimmäisellä viiteajanjaksolla on jäsenvaltioiden ja niiden lennonvarmistuspalvelun tarjoajien raportointi, jossa käytetään e alakohdan mukaisesti laadittua kyselyä, jolla mitataan oikeudenmukaista toimintaympäristöä tai sen puuttumista.
d)
Ensimmäisellä viiteajanjaksolla ei ole EU:n laajuisia turvallisuutta koskevia suorituskykytavoitteita. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin asettaa näitä turvallisuuteen liittyviä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita vastaavia tavoitteita.
e)
Turvallisuuteen liittyvien keskeisten suorituskykyindikaattorien täytäntöönpanon ja mittaamisen helpottamiseksi EASAn on - suorituskyvyn tarkastuselintä kuullen - vahvistettava ennen ensimmäisen viiteajanjakson alkua hyväksyttävät menetelmät vaatimusten täyttämiseksi ja ohjeaineisto noudattaen asetuksen (EY) N:o 216/2008 52 artiklassa säädettyä menettelyä.
f)
Eurocontrolin on annettava hyvissä ajoin e alakohdassa tarkoitettujen asiakirjojen laatimiseksi tarvittavat tiedot, joihin on sisällyttävä vähintään riskianalyysivälineen metodologian ja sen kehittämisen erittely sekä yksityiskohtaiset tiedot Safety Framework Maturity Survey -ohjelman metodologiasta ja painotuskertoimista.
g)
Kansallisten valvontaviranomaisten on raportoitava ennen kunkin vuoden 1 päivää helmikuuta EASAlle edellisen vuoden vuotuisista keskeisten suorituskykyindikaattorien mittauksista, joita tarkoitetaan a ja c alakohdassa (turvallisuusjohtamisen tehokkuutta ja oikeudenmukaista toimintaympäristöä koskevat kyselyt). Näitä vuotuisia mittauksia käytetään pohjana h ja i alakohdassa kuvailluissa seurantatoimissa. Jos keskeisten suorituskykyindikaattorien vuotuisissa mittauksissa tapahtuu muutoksia, kansallisten valvontaviranomaisten on esitettävä kyseiset muutokset ennen kuin seuraava vuosiraportti on toimitettava.
h)
Kansallisten valvontaviranomaisten on seurattava sitä, miten lennonvarmistuspalvelun tarjoajat panevat täytäntöön ja mittaavat turvallisuuteen liittyviä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita, noudattaen komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1034/2011 (3) vahvistettuja turvallisuusvalvonnan menettelyjä.
i)
EASAn on standardointitarkastusten yhteydessä seurattava sitä, miten kansalliset valvontaviranomaiset panevat täytäntöön ja mittaavat keskeisiä suorituskykyindikaattoreita, noudattaen asetuksen (EY) N:o 216/2008 24 artiklassa tarkoitettuja työmenetelmiä. EASAn on ilmoitettava suorituskyvyn tarkastuselimelle näiden tarkastusten tuloksista.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 24 päivänä marraskuuta 2011.