РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 446/2011 НА КОМИСИЯТА
от 10 май 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 август 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за откриване на процедурата“), започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои мастни алкохоли и техните смеси (наричани по-долу „продуктът, предмет на разследването“) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (наричани по-долу „разглежданите държави“).
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 30 юни 2010 г. от двама производители от Съюза - Cognis GmbH и Sasol Olefins & Surfactants GmbH (наричани по-долу „жалбоподателите“). Правният статут и на двете дружества е оформен съгласно немското законодателство, като те разполагат с производствени обекти в Германия, Франция и Италия. Тези две дружества представляват голяма част, в конкретния случай над 25 %, от общото производство в Съюза на продукта, предмет на разследването. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт с произход от разглежданите държави и за произтичаща от него съществена вреда, което бе сметнато за достатъчно основание за откриване на процедурата.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, вносителите/търговците и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, а така също известните производители износители и представители на разглежданите държави износителки за откриването на процедурата. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители в известието за откриване на процедурата беше предвидено изготвянето на представителна извадка на вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Четирима вносители предоставиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. Поради малкия брой заявили интерес вносители беше решено да не се подбира представителна извадка.
(6)
Комисията изпрати въпросници до производителите износители, до производителите от Съюза, до вносителите и до всички ползватели и доставчици, за които се знае, че са засегнати, както и до всички други страни, които настояха за това в сроковете, определени в известието за откриване на процедурата.
(7)
Отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, двама вносители, 21 ползватели в Съюза, двама производители износители от Индия, двама производители износители от Индонезия и техните свързани търговци, както и от трима производители износители от Малайзия и техните свързани търговци.
(8)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на предварителното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Cognis GmbH, Германия
-
Cognis France S.A.S., Франция
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Германия
б)
Вносители в Съюза:
-
Oleo solutions Ltd, Обединено кралство
в)
Ползватели в Съюза:
-
Henkel AG & Co., Германия
-
PCC Rokita SA, Полша
-
Procter & Gamble International Operations SA, Швейцария
-
Unilever, Нидерландия
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Италия
г)
Производители износители от Индия:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai и Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
д)
Производители износители от Индонезия:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals и неговите свързани дружества, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas и неговите свързани дружества, Medan, Singapore, Hamburg
е)
Производители-износители от Малайзия:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. и неговите свързани дружества, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. и неговите свързани дружества, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3. Разследван период
(9)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(10)
Разглеждания продукт е наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (наричани по-долу „разглежданият продукт“), и които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00.
(11)
Продуктът, предмет на разследването, се явява междинен продукт, получен от естествени (олеохимични) или синтетични (нефтохимични) източници, като естествените мазнини и масла, суровия петрол, природния газ, течностите от природен газ и въглищата. Използва се най-вече като материал за влагане в производството на сулфати на мастен алкохол, етоксилати на мастен алкохол и етер сулфати на мастен алкохол (така наречените сурфактанти). Сурфактантите се използват за производството на детергенти, препарати за домакинството, почистващи препарати и продукти за лична хигиена.
2.2. Сходен продукт
(12)
По отношение на продукта, изнасян за Съюза от Индия, Индонезия и Малайзия, и на продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в тези държави, а така също на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, бе установено, че притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи видове употреба. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(13)
В хода на разследването някои страни изтъкнаха, че един от жалбоподателите е произвел в един от производствените си обекти продукт, включващ разклонени изомерни молекули, който не влиза в определението за обхвата на продукта, и че поради това този продукт не следва да се счита за сходен. Искането се определя временно за основателно и поради тази причина данните за посочения производител не бяха използвани за анализа на вредата. Следва да се отбележи, че други две дружества, едно от които оказващо съдействие на разследването, бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради същата причина.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Индия
3.1.1. Нормална стойност
(14)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от всеки производител износител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(15)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(16)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(17)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(18)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
3.1.2. Експортна цена
(19)
И двамата производители износители от Индия са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане от страна на тези независими клиенти цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(21)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в косвените данъци, в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(22)
И двамата производители износители настояха, че осъществените от тях продажби на един от жалбоподателите в Съюза по време на РП следва да не бъдат вземани предвид при изчисляването на дъмпинговия марж, тъй като тези продажби са били направени в значителни количества и на стриктно договорени цени. Няма обаче правно основание подобен вид износ на разглеждания продукт да не бъде взет предвид при изчисляването на дъмпинга. Поради това исканията на двамата производители износители се отхвърлят.
(23)
И двамата производители износители настояха за корекции поради конвертирането на валути, като изтъкнаха, че курсът на индийската рупия (INR) спрямо еврото (EUR) значително се е повишил, считано от ноември 2009 г., което ще има изкривяващо въздействие при изчисляването на дъмпинга. Искането е свързано с продажби, реализирани в EUR от януари 2010 г. нататък, и се изразява в настояване за това, за целите на конвертирането на стойността на посочените продажби в INR, обменният курс за месеца, в който са били осъществени продажбите, да бъде заменен с обменния курс, който е бил в сила два месеца преди това. В член 2, параграф 10, буква й) действително се предвижда корекция за конвертиране на валути при определени обстоятелства. Следва обаче да се отбележи, че повишаването на курса на INR е настъпило едва през втората половина на РП. Освен това следва да се отбележи, че и двете индийски дружества многократно са повишавали цените си за техните основни клиенти в Съюза по време на посочения период през сравнително равни интервали, както и че цените, определяни в Съюза от жалбоподателите, също постоянно са се увеличавали през втората половина на РП. Следователно не е налице ясно доказателство за това, че повишаването на курса на INR не е било своевременно отразено в цените на индийските производители износители за техните клиенти в ЕС или че е оказало прекомерно неблагоприятно въздействие при изчисляването на дъмпинга. Поради това исканията и на двете дружества бяха отхвърлени.
3.1.4. Дъмпингов марж
(24)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие производители износители от Индия бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие индийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Индия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Индия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(26)
На тази база временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Всички останали дружества
9,3 %
3.2. Индонезия
3.2.1. Нормална стойност
(27)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от всеки производител износител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(28)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(29)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(30)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(31)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(32)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид на продукта от даден производител износител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(33)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, първа алинея от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител.
3.2.2. Експортна цена
(34)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като или са продавали директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Сингапур и в Съюза.
(35)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани или чрез директни продажби на несвързани клиенти в Съюза, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Сингапур, експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(36)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани търговци при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(37)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в косвените данъци, в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(39)
Едно дружество настоя за корекция поради разлики във физичните характеристики въз основа на факта, че то изнася продукта, предмет на разследването, както в течно, така и в твърдо състояние за ЕС, докато на вътрешния пазар го продава само в твърдо състояние и че цените на продукта, предмет на разследването, в течно състояние са по-ниски, отколкото цените на продукта, предмет на разследването, в твърдо състояние. Дружеството обаче не представи количествено изчисление на исканата корекция. Само сравняване на експортните цени на продукта, предмет на разследването, в течно и в твърдо състояние не се явява достатъчно основание за разрешаването на корекция поради разлики във физичните характеристики. Освен това счетоводната система на дружеството не позволява ясно да се откроят разликите по отношение на разходите между твърдия и течния продукт. Поради това, тъй като нямаше надежден начин за изчисляване на евентуална корекция, искането трябваше да бъде отхвърлено.
(40)
Жалбоподателите настояха, че по отношение на разходите за енергия в Индонезия е налице изкривяване поради прекалено ниските и субсидирани цени на енергията. Те обаче не представиха никаква обоснована информация за това, по какъв начин подобно изкривяване по отношение на разходите за енергията, използвана за производството за вътрешния пазар и за това за износ, би могло да се отрази върху изчисляването на дъмпинга. Поради това искането бе отхвърлено.
3.2.4. Дъмпингов марж
(41)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие производители износители от Индонезия бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(42)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие индонезийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Индонезия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Индонезия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(43)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Всички останали дружества
7,6 %
3.3. Малайзия
3.3.1. Нормална стойност
(44)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. За двамата оказващи съдействие производители износители беше установено, че реализираният от тях общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен. За последния оказващ съдействие производител износител не бяха установени продажби на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП.
(45)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(46)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(47)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(48)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(49)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид на продукта от даден производител износител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(50)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно член 2, параграф 6, първа алинея от основния регламент въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител.
(51)
За производителя износител, който не е реализирал продажби на вътрешния пазар по време на РП, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент въз основа на среднопретеглените действителни суми на другите двама производители износители, по отношение на които се провежда разследване на производството и продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на Малайзия.
3.3.2. Експортна цена
(52)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Съюза.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез директни продажби на несвързани клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(54)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
3.3.3. Сравнение
(55)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(56)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи и разходите за кредити.
(57)
Един малайзийски производител износител изтъкна, че неговото свързано дружество в Съюза всъщност се явява отдел по износа на производителя. На тази основа дружеството изтъкна, че ще се стигне до прекомерни приспадания при определяне на цената франко завода, ако съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бъдат направени пълни корекции за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. В това отношение беше установено, че свързаното дружество е издавало фактури на клиенти в Съюза и че е получавало плащания от клиенти в Съюза. Следва също така да се отбележи, че извършваните от свързаното дружество продажби са включвали надценка. Освен това от финансовите сметки на търговеца беше видно, че той е понесъл нормални разходи за реализация и общи и административни разходи в периода между вноса и препродажбата. Следователно става ясно, че свързаното дружество се занимава действително с типичните за един вносител дейности. Въз основа на това искането на дружеството бе отхвърлено.
(58)
По отношение на Малайзия жалбоподателите отправиха същото искане във връзка с разходите за енергия като споменатото в съображение 40 по отношение на Индонезия. Това искане също бе отхвърлено поради същите причини.
3.3.4. Дъмпингов марж
(59)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие малайзийски производители износители бяха установени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(60)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие малайзийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Малайзия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Малайзия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(61)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Всички останали дружества
13,8 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(62)
По време на РП сходният продукт се е произвеждал от двама известни и няколко други много малки производители в Съюза. Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди откриването на разследването и след това, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено, че е било между 400 000 и 500 000 тона по време на РП. Производителите от Съюза, които представляват общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(63)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че един от жалбоподателите би следвало да не се разглежда като част от промишлеността на Съюза, тъй като въпросното дружество е внасяло разглеждания продукт по време на РП. Установено беше обаче, че делът на продукта, внасян от въпросното дружество от разглежданите държави по време на РП, е бил относително малък и поради това - незначителен в сравнение с производството му на сходния продукт. Освен това вносът е бил преди всичко временен. Поради това може да бъде потвърдено, че основната дейност на въпросното дружество е свързана с производството и продажбата в ЕС на продукта, предмет на разследването, и че основният му интерес е този на производител от Съюза. Следователно искането се определя временно за неоснователно.
4.2. Потребление на Съюза
(64)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, на използването за собствено потребление и на общия обем на вноса (по данни на Евростат). Тъй като в данните на Евростат бяха включени и продукти, различни от разглеждания продукт, бяха направени подходящи корекции. Информацията е дадена под формата на индекси (2007 г. = 100), за да се запази поверителността.
Потребление на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
100
102
97
102
Годишно изменение (в проценти)
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(65)
През разглеждания период потреблението на Съюза леко се е повишило - с 2 %. Първоначално, между 2007 и 2008 г., потреблението се е повишило с 2,2 %, след което се е понижило с 4,8 % между 2008 и 2009 г. От 2009 г. до края на РП потреблението е нараснало с 4,6 %.
(66)
Икономическият спад е допринесъл за спада в потреблението, считано от 2008 г., през която потребителите на разглеждания продукт са се сблъскали със спад в търсенето на техните продукти. В началото на РП положението на пазара е започнало леко да се подобрява, което е довело до повишаване на търсенето на разглеждания продукт в сравнение с първата половина на 2009 г.
4.3. Внос в Съюза от разглежданите държави
4.3.1. Кумулиране
(67)
Комисията разгледа дали въздействието на дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се оценява кумулативно въз основа на критериите, посочени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член се предвижда, че когато вносът от две или повече държави е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен; и б) кумулативната оценка на въздействието на вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и тези между внесените продукти и сходния продукт на Общността.
(68)
Дъмпинговите маржове, определени спрямо вноса от всяка от разглежданите държави, са по-високи от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а именно 2 % от експортната цена, като обемът на вноса от всяка от разглежданите държави надхвърля прага от 1 % от пазарния дял, посочен в член 5, параграф 7 от основния регламент.
(69)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт бяха аналогични. Установено бе, че средните цени на вноса от всички разглеждани държави са се понижили по време на разглеждания период и са следвали същата тенденция. Освен това продуктът, предмет на разследването, внасян от разглежданите държави, е сходен във всяко едно отношение, взаимозаменяем е и се предлага на пазара в Съюза от сравними търговски вериги и при сходни търговски условия, така че продуктите се конкурират помежду си, както и с произвеждания в Съюза продукт, предмет на разследването.
(70)
Въз основа на това се прави временното заключение, че са изпълнени всички условия за кумулиране и че съответно въздействието на дъмпинговия внос с произход от разглежданите държави следва да се оцени общо за целите на анализа на вредата.
4.3.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави
Внос от разглежданите държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
112 523
177 286
165 386
176 279
Индекс: 2007 г. = 100
100
158
147
157
Годишно изменение (в проценти)
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Пазарен дял
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
154
151
154
Годишно изменение (в проценти)
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Средна цена в EUR/тон
942
1 017
837
882
Индекс: 2007 г. = 100
100
108
89
94
Годишно изменение (в проценти)
8 %
-18 %
5 %
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Обемът на вноса от разглежданите държави се е увеличил значително - с 57 % по време на разглеждания период. Най-голямото нарастване е отбелязано между 2007 и 2008 г., когато вносът се е увеличил с 58 %, след което леко се е понижил през 2009 г., преди да се повиши отново до нивото от 2008 г. по време на РП.
(72)
Средните цени на вноса от разглежданите държави силно са варирали по време на разглеждания период, като отбелязват общ спад от 6 %. По време на целия разглеждан период средните цени на вноса от разглежданите държави винаги са били по-ниски от цените, установени в останалата част на света и от промишлеността на Съюза, което следователно е довело до повишаване на пазарния дял на разглежданите държави.
(73)
Пазарният дял на разглежданите държави се е увеличил значително - с 54 % по време на разглеждания период. Най-голямото увеличение е отбелязано между 2007 и 2008 г. Вносът е отбелязал лек спад по време на икономическата криза, което е довело до намаляване на пазарния дял на разглежданите държави с 2 % между 2008 и 2009 г., след което обаче те са успели да си възвърнат изгубения пазарен дял преди края на разглеждания период.
4.3.2.1. Подбиване на цените
(74)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта, определени от промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от разглежданите държави за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса. Това сравняване на цените беше направено за сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатите от сравняването, изразени като процент от продажните цени на промишлеността на Съюза по време на разследвания период, сочат съществуването на значителни маржове на подбиване на цените (до 16 %). Тези маржове свидетелстват за натиска върху цените, който вносът от разглежданите държави упражнява върху пазара на Съюза.
(75)
Маржовете на подбиване на цените за всяка от разглежданите държави се определят, както следва:
Държава
Марж на подбиване на цените
Индия
от - 0,5 до 16 %
Индонезия
от - 12,1 до - 3,2 %
Малайзия
от - 10,4 до 15,1 %
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза (3)
4.4.1. Предварителни бележки
(76)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент разглеждането на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Производство на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
90
77
83
Капацитет на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
109
103
98
Използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
83
75
85
Източник: отговори на въпросника.
(77)
От 2007 до 2009 г. производството на Съюза се е понижило значително - с 23 %, след което леко се е подобрило между 2009 г. и края на РП, което е довело до общо намаление от 17 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че независимо от факта, че потреблението на Съюза се е понижило с около 5 % между 2008 и 2009 г., производството на промишлеността на Съюза се е понижило много повече - с 15 %, и не е съумяло да са възползва от възстановяването на потреблението в Съюза, наблюдавано през РП.
(78)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 2 % през разглеждания период. След като се е бил увеличил с около 9 % през 2008 г., през следващите години капацитетът се е понижил, което е довело до общ спад от 2 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки това, паралелно с намаляващите обеми на производство, използването на наличния капацитет се е понижило с 15 % през разглеждания период. Най-големият спад е отбелязан през 2009 г., по време на общата икономическа криза, след което е било наблюдавано леко подобрение по време на РП.
4.4.3. Продажби и пазарен дял
(80)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до обема и стойността на продажбите на първия несвързан клиент на пазара на Съюза.
Обем на продажбите на несвързани клиенти в ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
85
79
82
Годишно изменение (в проценти)
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Стойност на продажбите на несвързани клиенти в ЕС (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
85
88
Годишно изменение (в проценти)
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Пазарен дял на промишленост на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
88
87
88
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(81)
Между 2007 г. и РП обемът на продажбите и пазарният дял са се понижили със съответно 18 % и 12 %. В началото на разглеждания период (между 2007 и 2008 г.), въпреки повишаването на потреблението на Съюза, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е понижил с 15 % и те са загубили 12 % пазарен дял. През 2009 г. потреблението на Съюза се е свило, което е довело до допълнителна загуба от 6,5 % за обема на продажбите на промишлеността на Съюза. През РП, паралелно с повишаването на потреблението на Съюза, и продажбите на Съюза леко са се повишили. Пазарният дял обаче е останал непроменен между 2008 г. и края на РП.
4.4.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
Цена за единица продукция, продажби на несвързани клиенти в ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
120
107
107
Годишно изменение (в проценти)
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Източник: отговори на въпросника.
(82)
Между 2007 и 2008 г. цените значително са се повишили - с 20 %. Следва да се отбележи, че през този период и производителите износители са повишили цените си, макар и с много по-малко, отколкото промишлеността на Съюза.
(83)
През 2009 г. промишлеността на Съюза е трябвало да понижи цените, за да отговори на натиска, оказван от засиления внос с произход от разглежданите държави. През 2008 г. вносът от тези държави се е бил повишил с 57 %, като цените на внасяните продукти са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза обаче не е била в състояние да понижи цените си до нивото на тези на производителите износители.
(84)
По време на РП промишлеността на Съюза е запазила нивото на цените от 2009 г., което е довело до общо покачване на цените със 7 % по време на разглеждания период.
4.4.5. Складови наличности
(85)
Обемът на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намалял с 33 % по време на разглеждания период. По-специално между 2008 г. и РП обемът на складовите наличности се е понижил значително - с 51 %.
Крайни складови наличности на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
128
86
67
Годишно изменение (в проценти)
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Складови наличности във връзка с производството
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Източник: отговори на въпросника.
4.4.6. Заетост, заплати и производителност
Заетост в промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица в производството на разглеждания продукт (включително неутрални производители)
Индекс: 2007 г. = 100
100
97
91
87
Средна заплата на заето лице (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
101
106
Производителност (единица/заето лице)
Индекс: 2007 г. = 100
100
93
85
96
Източник: отговори на въпросника.
(86)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 13 % по време на разглеждания период. Разходите за труд за заето лице леко са се повишили през разглеждания период - с 6 %. Това се счита за естествено увеличение и е по-ниско от ръста на инфлацията през разглеждания период.
4.4.7. Рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Рентабилност на продажбите от страна на ЕС на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Нетна загуба в проценти от оборота
Индекс: 2007 г. = 100
100
76
408
236
Отрицателен паричен поток на промишлеността на Съюза (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
- 249
1 178
439
Парични потоци в проценти от продажбите на ЕС на несвързани клиенти
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Индекс: 2007 г. = 100
100
- 285
1 899
609
Инвестиции на промишлеността на Съюза (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
56
68
65
Годишно изменение (в проценти)
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Отрицателна възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза
Индекс: 2007 г. = 100
100
136
510
320
Източник: отговори на въпросника.
(87)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци (в конкретния случай - загуба) от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. Установено бе, че рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на засегнатия период през 2007 г., като по време на разглеждания период загубите значително са се увеличили. След като през 2008 г. загубите са намалели, през 2009 г. те отново значително са нараснали - по времето на общата икономическа криза. Икономическото възстановяване, усетено по време на РП, е позволило на промишлеността на Съюза да намали загубите си, що се отнася до оборота, но въпреки това тя е останала далеч от връщането към състояние на рентабилност.
(88)
Тенденцията по отношение на паричните потоци, които отразяват способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен съответства на тенденцията по отношение на рентабилността. Паричните потоци са били отрицателни през 2007 г., като по време на разглеждания период бележат значителен спад. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, при която се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съответствие с отрицателните резултати, получени от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(89)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е намаляла, тъй като паричните потоци значително са се влошили през разглеждания период. Вследствие на това инвестициите са отбелязали спад с близо 35 % през разглеждания период.
4.4.8. Растеж
(90)
Потреблението на Съюза се е запазило относително стабилно по време на разглеждания период. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са се понижили през този период - съответно с 18 % и с 12 %.
4.4.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(91)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, въздействието върху промишлеността на Съюза на действителните дъмпингови маржове не може да се счита за незначително.
4.5. Заключение относно вредата
(92)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 17 %), използването на капацитета (- 13 %), обемът на продажбите (- 18 %), пазарният дял (- 12 %) и заетостта (- 14 %), са се влошили по време на разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е била намалена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(93)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(94)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от разглежданите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде определена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(95)
Разследването показа, че потреблението на Съюза се е запазило относително стабилно по време на разглеждания период, докато обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави е отбелязал значително нарастване - с 57 %.
(96)
Дъмпинговият внос от разглежданите държави е оказал натиск върху промишлеността на Съюза, особено през 2008 г., когато обемът на този внос се е увеличил с 58 %. През въпросната година цените на вноса от разглежданите държави, според данните на Евростат, са били много по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Това е довело до загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза в размер на около 12 %, докато в същото време пазарният дял на разглежданите държави е нараснал с 54 %.
(97)
За да отговори на натиска, промишлеността на Съюза е понижила цените си през 2009 г. Въпреки че обемът на вноса с произход от разглежданите държави се е понижил (- 6,7 %), паралелно с икономическия спад и със свиването на пазара на ЕС, цената на вноса се е понижила повече, отколкото цената на промишлеността на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да си възвърне изгубения пазарен дял.
(98)
По време на РП промишлеността на Съюза е трябвало да понижи още повече цените си, докато подбиването на цените от страна на разглежданите държави, въз основа на проверени данни за износа, е продължавало да е 3 %. Обемът и стойността на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза, леко са нараснали (съответно + 4,3 % и + 3,9 %), но въпреки факта, че разликата в цените по отношение на цената на вноса от разглежданите държави се е понижила, промишлеността на Съюза не е съумяла да се възползва от възстановяването на потреблението и пазарният ѝ дял е останал непроменен. В същото време обемът и пазарният дял на вноса от разглежданите държави са се увеличили още повече (съответно с 6,6 % и с 2 %) по време на РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(99)
Другите фактори, които бяха разгледани в контекста на причинно-следствената връзка, са вносът от други държави, равнището на износа на промишлеността на Съюза и въздействието на икономическата криза.
5.3.1. Внос от други държави (останалата част от света: ОЧС)
Обем на вноса от ОЧС (Евростат)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
32 874
31 446
38 295
30 495
Индекс: 2007 г. = 100
100
96
116
93
Годишно изменение (в проценти)
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Пазарен дял на ОЧС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
94
120
91
Годишно изменение (в проценти)
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Средна цена в EUR/тон в ОЧС (Евростат)
1 217
1 358
1 129
1 122
Индекс: 2007 г. = 100
100
112
93
92
Годишно изменение (в проценти)
12 %
-17 %
-1 %
Източник: Евростат.
(100)
Съгласно данните от Евростат обемът на вноса в Съюза на продукта, предмет на разследването, с произход от трети държави, които не са засегнати от настоящото разследване, е намалял със 7 % през разглеждания период. Съответният пазарен дял на тези държави също е намалял с 9 %.
(101)
Средните цени на този внос са били по-високи от цените на производителите износители в разглежданите държави и от цените на промишлеността на Съюза.
(102)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
Обем на продажбите за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
38
52
45
Годишно изменение (в проценти)
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Стойност на продажбите за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
78
74
76
Годишно изменение (в проценти)
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Цена за единица продукция, продажби за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
208
142
171
Годишно изменение (в проценти)
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
По време на разглеждания период обемът на продажбите за износ от страна на промишлеността на Съюза се е понижил с 55 %. Влиянието на този спад обаче е било частично компенсирано от факта, че средната продажна цена на единица продукция се е повишила със 71 % през същия период, като по този начин спадът в стойността на продажбите за износ е бил ограничен на 24 %. Това, в комбинация с факта, че делът на продажбите за износ се е равнявал само на 5 % от общия обем на продажбите по време на РП, доведе до временното заключение, че равнището на износа не е фактор, който да нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и вноса с произход от разглежданите държави.
5.3.3. Въздействие на икономическата криза
(104)
Икономическата криза е допринесла за свиването на потреблението в Съюза и за натиска върху цените. Пониженото ниво на търсене на продукта, предмет на разследването, е довело до намаляване на производството на промишлеността на Съюза и е допринесло отчасти за спада на продажните цени.
(105)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на дъмпинговия внос промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета, с което се е сблъскала в периода между 2007 г. и РП. Дъмпинговият внос обаче е засилил въздействието на икономическия спад и е направил невъзможно реализирането на продажби на цени над себестойността.
(106)
Въз основа на гореизложеното става ясно, че намаляването на търсенето в Съюза, в комбинация с икономическата криза, е допринесло за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Счита се обаче, че това не нарушава причинно-следствената връзка, установена по отношение на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(107)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, налагани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове на продукта.
(108)
Това нарастване на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави е съвпаднало с общия и непрекъснат спад на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, както и с неблагоприятното изменение на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това, считано от 2008 г., в момента на общия икономически застой и на спада на потреблението в Съюза, износителите от разглежданите държави са съумели да запазят своя пазарен дял, като са понижили цените си, които са продължили да подбиват тези на Съюза. В същото време бе констатирано по-нататъшно неблагоприятно изменение на пазарния дял на промишлеността на Съюза и на основните показатели за икономическото ѝ състояние. Действително, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индия, Индонезия и Малайзия, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза, което е довело до тежки загуби през РП.
(109)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от разглежданите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(110)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия, Индонезия и Малайзия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за съществуването на вредоносен дъмпинг, са налице убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Промишленост на Съюза
(112)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия, Индонезия и Малайзия. Припомня се, че повечето от показателите за вредата са отбелязали отрицателно изменение през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци, възвръщаемостта на инвестициите и рентабилността. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишленостт на Съюза да се влоши допълнително.
(113)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на продукта, предмет на разследването, да отразяват разходите за различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното финансово състояние и рентабилността ѝ.
(114)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки върху вноса на продукта, предмет на разследването, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Вносители
(115)
Въпросници бяха изпратени на 21 вносители в Съюза. Само двама вносители, разположени в Обединеното кралство, съдействаха при разследването, като делът на тези двама вносители е съставлявал 0,3 % от общия обем на вноса от разглежданите държави по време на РП. Проверка на място бе направена само при по-големия от двамата вносители. При проверката на място обаче вносителят е отказал да предостави достъп до счетоводната си документация, поради което релевантната информация не е могла да бъде проверена. Въпреки това е било ясно, че макар и налагането на антидъмпингови мерки да води до завишени разходи за въпросното дружество, то не би създало сериозни проблеми за дейността му, дори и потребителите да останат същите или, при необходимост, при смяна на сферата му на дейност.
(116)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху посочения по-горе вносител, той следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. Поради това налагането на временни мерки не следва да има значително неблагоприятно въздействие върху вносителите.
6.4. Ползватели
(117)
Ползвателите на продукта, предмет на разследването, проявиха засилен интерес към този случай, като от общо 97-те ползватели, с които бе установен контакт, 21 оказаха съдействие на разследването. Делът на тези оказващи съдействие ползватели съставляваше около 25 % от обема на вноса в Съюза на разглеждания продукт по време на РП. Дружествата са разположени на цялата територия на Съюза и осъществяват дейност в сектори, свързани с продуктите за лична хигиена и домашните и промишлените детергенти.
(118)
От тези 21 дружества 5 бяха проверени, като техният дял съставляваше 18 % от общия обем на вноса в ЕС на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави през разследвания период. Въз основа на проверената информация става ясно, че делът на продукта, предмет на разследването, в производствените разходи на тези дружества е значителен - между 10 и 20 % в зависимост от крайния продукт.
(119)
В три от петте проверени дружества около 15 % от заетите лица работят в сектори, които използват разглеждания продукт; в едно от дружествата процентът възлиза на около 70 %, а за последното дружество тази информация не можа да бъде получена поради комплексната структура на дружеството и голямото разнообразие от продукти.
(120)
През разследвания период средният дял на дейностите, при които се използва продуктът, предмет на разследването, е възлизал на 22 % при проверените дружества спрямо цялостната им дейност, докато средният марж на печалбата от тези дейности е бил около 6 %. Въз основа на това и като се има предвид относително ниското ниво на предложените мерки, беше преценено, че въздействието на временните антидъмпингови мита върху вноса от разглежданите държави като цяло е доста ограничено. Някои ползватели изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки би създало проблеми с наличността на продукта, предмет на разследването, като се има предвид, че само двама са големите производители в Съюза, а търсенето на продукта, предмет на разследването, постоянно расте. Следва обаче да се отбележи, че относително ниското ниво на предложените мерки не би следвало да възпрепятства възможността продуктът, предмет на разследването, да се внася от разглежданите държави. Освен това двамата производители от Съюза не са произвеждали при пълен капацитет по време на разглеждания период. В допълнение остава възможността да се внася от други трети държави, които не са предмет на мерките. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(121)
Като се има предвид гореизложеното, дори и да съществува вероятност мерките, наложени върху вноса от разглежданите държави, да се отразят неблагоприятно на повечето от ползвателите, въздействието като цяло изглежда ограничено. Поради това бе направено временното заключение, че, ако се изхожда от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави няма да окажат значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите на разглеждания продукт.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(122)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(123)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
При изчисляване на размера на митото, необходим за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(126)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена беше определена, като бе изчислена минималната продажна цена, на която промишлеността на Съюза би реализирала печалба (тъй като по време на РП тя е работела на загуба), и към нея бе добавен целеви марж на печалба. Промишлеността на Съюза изтъкна, че целеви марж на печалба от 15 % би бил подходящ, но не бе в състояние да обоснове твърдението си. Поради тази причина целевият марж на печалба бе временно определен на 7,7 %, което съответства на последния марж на печалба, реализиран от един от жалбоподателите през последната печеливша година преди разглеждания период.
(127)
Средният марж на понижение на цените бе определен на 24,2 % за Индия, на 9,1 % за Индонезия и на 25,7 % за Малайзия.
7.2. Временни мерки
(128)
Като се има предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, се счита, че следва да бъде наложено временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, Индонезия и Малайзия на нивото на по-ниската от двете стойности - установеното ниво на отстраняване на дъмпинга и на вредата, в съответствие с правилото за по-малкото мито. Във всички случаи с изключение на една ставките на временното антидъмпингово мито са определени на базата на дъмпинговия марж.
(129)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, преди обмитяване, временно са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито (%)
Индия
VVF Limited
4,8
Всички останали дружества
9,3
Индонезия
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Всички останали дружества
7,6
Малайзия
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Всички останали дружества
13,8
(130)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези митнически ставки (обратното на митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своите наименование и адрес, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(131)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(132)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(133)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагането на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 2905168510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091) и са с произход от Индия, Индонезия и Малайзия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
VVF Limited, Sion (East), Мумбай
4,8
B110
Всички останали дружества
9,3
B999
Индонезия
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Всички останали дружества
7,6
B999
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Всички останали дружества
13,8
B999
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза става след представянето на обезпечение, равностойно на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите от процедурата страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 10 май 2011 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 446/2011,
annettu 10 päivänä toukokuuta 2011,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevien tiettyjen rasva-alkoholien ja niiden seosten tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Menettelyn aloittaminen
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä elokuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen rasva-alkoholien ja niiden seosten, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’, tuonnissa unioniin.
(2)
Polkumyyntimenettely aloitettiin sen jälkeen, kun kaksi unionin tuottajaa, Cognis GmbH ja Sasol Olefins & Surfactants GmbH, jäljempänä ’valituksen tekijät’, olivat 30 päivänä kesäkuuta 2010 tehneet valituksen. Molemmat ovat Saksan oikeuden mukaan perustettuja yhtiöitä, ja niillä on tuotantoa Saksassa, Ranskassa ja Italiassa. Näiden kahden yhtiön tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitettyä alustavaa näyttöä kyseisen asianomaisista maista peräisin olevan tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta pidettiin riittävänä menettelyn aloittamiseksi.
1.2 Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten viejämaiden edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Valituksessa esitettyjen tuojien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisen otantamenettelyn käyttöä tuojien osalta. Neljä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Koska ilmoittautuneita tuojia oli niin vähän, otantaa päätettiin olla soveltamatta.
(6)
Komissio lähetti kyselylomakkeet vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuottajille ja kaikille käyttäjille ja toimittajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille osapuolille, jotka pyysivät niitä vireillepanoilmoituksessa asetetun määräajan kuluessa.
(7)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset viideltä unionin tuottajalta, kahdelta tuojalta, 21:ltä unionin käyttäjältä, kahdelta intialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kahdelta indonesialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevilta kauppiailta sekä kolmelta vientiä harjoittavalta malesialaiselta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevilta kauppiailta.
(8)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat:
-
Cognis GmbH, Saksa
-
Cognis France S.A.S., Ranska
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Saksa
b)
Unionin tuojat:
-
Oleo solutions Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta
c)
Unionin käyttäjät:
-
Henkel AG & Co., Saksa
-
PCC Rokita SA, Puola
-
Procter & Gamble International Operations SA, Sveitsi
-
Unilever, Alankomaat
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italia
d)
Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai ja Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
e)
Indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, Medan, Singapore, Hampuri
f)
Malesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. ja siihen etuyhteydessä oleva yritys, Petaling Jaya, Hampuri
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Tutkimusajanjakso
(9)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2009 ja 30 päivän kesäkuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2007 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(10)
Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevat tyydyttyneet rasva-alkoholit, joiden hiiliketjun pituus on C8, C10, C12, C14, C16 tai C18 (lukuun ottamatta haarautuneita isomeerejä), ja mukaan luetaan tyydyttyneet rasva-alkoholit, joissa hiiliketjut ovat samanpituisia (”single cuts”), sekä seokset, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (yleinen luokitus C8-C10), seokset, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (yleinen luokitus C12-C14), ja seokset, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C16-C18, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 ja ex 3823 70 00.
(11)
Tutkimuksen kohteena oleva tuote on välituote, joka tuotetaan luonnon (öljykemian) tai synteettisistä (petrokemian) lähteistä, kuten luonnonrasvoista ja -öljyistä, raakaöljystä, maakaasusta, kaasukondensaateista ja hiilestä. Sitä käytetään pääasiassa valmistettaessa rasva-alkoholisulfaatteja, rasva-alkoholietoksilaatteja ja rasva-alkoholieetterisulfaatteja (niin kutsuttuja pinta-aktiivisia aineita). Pinta-aktiivisia aineita käytetään pesuaineiden, kodinhoito- ja siivoustuotteiden sekä henkilökohtaisen hygienian hoitoon tarkoitettujen tuotteiden valmistuksessa.
2.2 Samankaltainen tuote
(12)
Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta unioniin viedyllä tuotteella ja kyseisissä maissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella sekä unionin tuottajien unionissa valmistamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
(13)
Tutkimuksen aikana tietyt osapuolet väittivät, että toinen valituksen tekijä valmistaa yhdessä tuotantopaikassaan haaraketjuisia isomeerimolekyyleja sisältävää tuotetta, joka ei kuulu tuotemääritelmään, ja että kyseistä tuotantoa ei näin ollen pitäisi katsoa samankaltaiseksi tuotteeksi. Alustavan päätelmän mukaan tämä väite on aiheellinen, ja siksi tätä tuottajaa koskevia tietoja ei ole käytetty vahinkoa koskevassa tarkastelussa. Samasta syystä kaksi muuta yritystä, joista toinen toimi yhteistyössä tutkimuksessa, suljettiin unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Intia
3.1.1 Normaaliarvo
(14)
Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin aluksi kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, onko sen samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsotaan olevan edustavaa, jos sen kokonaismäärä on vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyyntimäärästä unioniin. Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.
(15)
Vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tutkimusajanjakson aikana vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.
(16)
Tutkimuksessa selvitettiin myös, voidaanko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.
(17)
Niille tuotelajeille, joilla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(18)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tutkimusajanjaksolla.
3.1.2 Vientihinta
(19)
Molemmat intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan unionin riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti kyseisten riippumattomien asiakkaiden tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella.
3.1.3 Vertailu
(20)
Kyseisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(21)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tällä perusteella tehtiin oikaisut välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
(22)
Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että niiden myynti tutkimusajanjaksolla toiselle valituksen tekijälle unionissa olisi jätettävä huomiotta polkumyyntimarginaalin laskennassa, koska myyntimäärät olivat merkittäviä ja hinnat perustuivat tiukkoihin neuvotteluihin. Ei ole kuitenkaan mitään oikeudellista syytä siihen, että tällainen tarkasteltavana olevan tuotteen vienti olisi jätettävä polkumyyntilaskennan ulkopuolelle. Molempien vientiä harjoittavien tuottajien väitteet on tämän vuoksi hylättävä.
(23)
Molemmat vientiä harjoittavat tuottajat vaativat valuutan muuntamisen oikaisua väittäen, että Intian rupian (INR) arvo suhteessa euroon on jatkanut vahvistumistaan marraskuusta 2009 lähtien, mikä voi vääristää polkumyyntilaskelmia. Väite koski tammikuun 2010 jälkeistä euromääräistä myyntiä, ja sen esittäneet tuottajat pyysivät, että kyseisen myynnin arvon rupioiksi muuntamiseen käytetty myyntikuukauden vaihtokurssi korvattaisiin kahta kuukautta aikaisemmalla vaihtokurssilla. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdassa säädetään mahdollisuudesta tehdä oikaisu valuutan muuntamiseen tietyin edellytyksin. On kuitenkin huomattava, että rupia vahvistui ainoastaan tutkimusajanjakson jälkipuoliskon aikana. Lisäksi molemmat intialaiset yritykset nostivat unionissa olevilta pääasiakkailtaan veloittamiaan hintoja kyseisen ajanjakson aikana usein ja melko tasaisesti, ja myös valituksen tekijöiden unionissa soveltamat hinnat nousivat tasaisesti tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla. Siksi ei ole selvää näyttöä siitä, että rupian vahvistuminen ei näkynyt oikea-aikaisesti hinnoissa, joita intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat veloittivat EU:ssa olevilta asiakkailtaan, tai että rupian vahvistumisella oli aiheeton rankaiseva vaikutus polkumyyntilaskelmiin. Tämän vuoksi molempien yritysten väitteet hylättiin.
3.1.4 Polkumyyntimarginaali
(24)
Yhteistyössä toimineita intialaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat polkumyyntimarginaalit määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa.
(25)
Valituksesta ja yhteistyössä toimineilta intialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saadut tiedot sekä käytettävissä olleet tilastotiedot osoittivat, että muita intialaisia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia ei ole. Näin ollen koko maata koskeva polkumyyntimarginaali vahvistettiin Intialle yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan korkeimman marginaalin tasolle.
(26)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Kaikki muut yritykset
9,3 %
3.2 Indonesia
3.2.1 Normaaliarvo
(27)
Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin aluksi kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, onko sen samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsotaan olevan edustavaa, jos sen kokonaismäärä on vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyyntimäärästä unioniin. Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.
(28)
Vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tutkimusajanjakson aikana vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.
(29)
Tutkimuksessa selvitettiin myös, voidaanko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.
(30)
Niille tuotelajeille, joilla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(31)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tutkimusajanjaksolla.
(32)
Jos vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ollut tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(33)
Kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa koskevat määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan johdantolauseen mukaisesti tosiasialliseen tietoon vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä.
3.2.2 Vientihinta
(34)
Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai Singaporessa tai unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä.
(35)
Kun tuotetta vietiin joko suoraan riippumattomille asiakkaille unioniin tai Singaporessa sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(36)
Kun tuotetta vietiin unioniin unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka kyseiset etuyhteydessä olevat kauppiaat veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa.
3.2.3 Vertailu
(37)
Kyseisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(38)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tällä perusteella tehtiin oikaisut välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
(39)
Yksi yritys vaati oikaisua fyysisten ominaisuuksien erojen mukaisesti käyttämällä perusteena sitä, että se vie tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta EU:hun sekä nestemäisessä että kiinteässä muodossa, kun taas kotimarkkinoilla se myy tuotetta ainoastaan kiinteässä muodossa, ja sitä, että kiinteässä muodossa olevan, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat ovat korkeammat kuin nestemäisen tuotteen hinnat. Yritys ei kuitenkaan määrittänyt oikaisun suuruutta. Pelkkä nestemääräisen ja kiinteän tuotemuodon vientihintojen vertailu ei voi olla tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta perustana fyysisten ominaisuuksien eroihin perustuvan oikaisun tekemiselle. Lisäksi yrityksen kirjanpitojärjestelmä on sellainen, että nestemääräisen ja kiinteän tuotteen kustannuseroja on mahdotonta eritellä asianmukaisesti. Mahdollista oikaisua ei siis voitu laskea luotettavasti, ja sen vuoksi vaatimus oli hylättävä.
(40)
Valituksen tekijät esittivät väitteen, jonka mukaan erittäin alhaiset ja tuetut energianhinnat vääristävät energiakustannuksia Indonesiassa. Ne eivät ole kuitenkaan toimittaneet tietoja, jotka osoittaisivat, miten tällainen kotimaan- ja vientituotannon energiankustannusten vääristyminen vaikuttaa polkumyyntilaskelmiin. Tämän vuoksi väite hylättiin.
3.2.4 Polkumyyntimarginaali
(41)
Yhteistyössä toimineita indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat polkumyyntimarginaalit määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa.
(42)
Valituksesta ja yhteistyössä toimineilta indonesialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saadut tiedot sekä käytettävissä olleet tilastotiedot osoittivat, että muita indonesialaisia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia ei ole. Näin ollen koko maata koskeva polkumyyntimarginaali vahvistettiin Indonesialle yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan korkeimman marginaalin tasolle.
(43)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Kaikki muut yritykset
7,6 %
3.3 Malesia
3.3.1 Normaaliarvo
(44)
Normaaliarvon määrittämiseksi tutkittiin aluksi kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, onko sen samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla riippumattomille asiakkaille edustavaa verrattuna unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsotaan olevan edustavaa, jos sen kokonaismäärä on vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyyntimäärästä unioniin. Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa todettiin, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa. Kolmannen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa ei havaittu riippumatonta kotimarkkinamyyntiä tutkimusajanjaksolla.
(45)
Vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tutkimusajanjakson aikana vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.
(46)
Tutkimuksessa selvitettiin myös, voidaanko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.
(47)
Niille tuotelajeille, joilla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(48)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tutkimusajanjaksolla.
(49)
Jos vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ollut tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(50)
Kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa koskevat määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan johdantolauseen mukaisesti tosiasialliseen tietoon vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(51)
Sen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, jolla ei havaittu kotimarkkinamyyntiä tutkimusajanjaksolla, käytettiin myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa varten lisättyjen määrien perusteena perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti tutkimuksen kohteena olevien kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan osalta vahvistettujen tosiasiallisten määrien painotettua keskiarvoa samankaltaisen tuotteen tuotannossa ja myynnissä Malesian markkinoilla.
3.3.2 Vientihinta
(52)
Vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä.
(53)
Kun tuotetta vietiin suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(54)
Kun tuotetta vietiin unioniin unionissa sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka kyseiset etuyhteydessä olevat yritykset veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa.
3.3.3 Vertailu
(55)
Kyseisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(56)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tällä perusteella tehtiin oikaisut kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
(57)
Yksi malesialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että siihen etuyhteydessä oleva unionissa sijaitseva yritys on itse asiassa valmistajan vientiosasto. Näin ollen kyseinen yritys väitti, että noudettuna lähettäjältä -hintaa määritettäessä tehdään liian suuria vähennyksiä, jos tehdään täysimääräiset oikaisut myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Tätä väitettä tarkasteltaessa todettiin, että kyseinen etuyhteydessä oleva yritys laati laskut unionissa sijaitseville asiakkaille ja sai niiden suorittamat maksut. Lisäksi on huomattava, että etuyhteydessä olevan yrityksen myyntiin sisältyi voittomarginaali. Kauppiaan kirjanpidosta kävi myös ilmi, että se vastasi tavanomaisista tuonnin ja jälleenmyynnin välisistä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista. Näin ollen vaikuttaa siltä, että etuyhteydessä oleva yritys tosiaankin hoitaa tyypillisiä maahantuojalle kuuluvia tehtäviä. Tämän perusteella yrityksen väite hylättiin.
(58)
Valituksen tekijät esittivät Malesian osalta saman energiakustannuksia koskevan väitteen kuin 40 kappaleessa mainittu Indonesiaan liittyvä väite. Tämäkin väite hylättiin samoista syistä.
3.3.4 Polkumyyntimarginaali
(59)
Yhteistyössä toimineita malesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat polkumyyntimarginaalit määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa.
(60)
Valituksesta ja yhteistyössä toimineilta malesialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saadut tiedot sekä käytettävissä olleet tilastotiedot osoittivat, että muita malesialaisia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia ei ole. Näin ollen koko maata koskeva polkumyyntimarginaali vahvistettiin Malesialle yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan korkeimman marginaalin tasolle.
(61)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Kaikki muut yritykset
13,8 %
4. VAHINKO
4.1 Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä
(62)
Kaksi tiedossa ollutta tuottajaa sekä jotkin muut erittäin pienet tuottajat valmistivat samankaltaista tuotetta unionissa tutkimusajanjaksolla. Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja. Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 400 000- 500 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Unionin tuottajat, jotka vastasivat koko unionin tuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(63)
Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että toista valituksen tekijää ei pitäisi lukea unionin tuotannonalaan, sillä kyseinen yritys toi tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla. Tarkastelussa kuitenkin todettiin, että kyseisen yrityksen asianomaisista maista tutkimusajanjaksolla tuoman tuotteen prosenttiosuus oli suhteellisen pieni, eikä se ollut merkittävä verrattuna sen samankaltaisen tuotteen tuotantoon. Lisäksi tuonti oli luonteeltaan lähinnä väliaikaista. Näin ollen voidaan vahvistaa, että kyseisen yrityksen ydintoimintana on tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotanto ja myynti EU:ssa ja että sen tärkein etu on unionin tuottajan etu. Sen vuoksi katsotaan alustavasti, että tämä väite ei ole perusteltu.
4.2 Unionin kulutus
(64)
Kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan kokonaismyynnin, kytköskäytön sekä kokonaistuonnin perusteella (Eurostatin tiedot). Eurostatin tietoihin tehtiin asiaankuuluvat oikaisut, sillä niihin sisältyy tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi myös joitakin muita tuotteita. Tiedot annetaan indeksilukuina (2007 = 100) luottamuksellisuuden säilyttämiseksi.
Unionin kulutus
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
tonnia
100
102
97
102
Vuotuinen Δ%
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(65)
Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Ensin kulutus kasvoi vuodesta 2007 vuoteen 2008 yhteensä 2,2 prosenttia, minkä jälkeen se laski vuodesta 2008 vuoteen 2009 yhteensä 4,8 prosenttia. Vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun kulutus koheni 4,6 prosenttia.
(66)
Talouden taantuma oli osasyynä vuoden 2008 jälkeiseen kulutuksen laskuun, sillä tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien tuotteiden kysyntä väheni tuolloin. Tutkimusajanjakson alussa markkinatilanne alkoi kohentua hieman, ja sen tuloksena tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä lisääntyi verrattuna vuoden 2009 alkupuoliskoon.
4.3 Tuonti asianomaisista maista unioniin
4.3.1 Kumulointi
(67)
Komissio tutki, olisiko asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioitava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen perusteiden mukaan kumulatiivisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.
(68)
Kustakin asianomaisesta maasta tapahtuneelle tuonnille määritetyt polkumyyntimarginaalit ovat suurempia kuin perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vähimmäistaso (2 prosenttia vientihinnasta), ja tuonti kustakin asianomaisesta maasta ylittää perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa vahvistetun 1 prosentin tason.
(69)
Tutkimus osoitti lisäksi, että kilpailuedellytykset sekä polkumyynnillä tuotavien tuotteiden välillä että polkumyynnillä tuotavien tuotteiden ja samankaltaisen tuotteen välillä olivat samanlaiset. Tutkimuksessa todettiin, että keskituontihinnat putosivat kaikkien asianomaisten maiden osalta koko tarkastelujakson ajan ja noudattivat samaa suuntausta. Asianomaisista maista tuotu tutkimuksen kohteena oleva tuote oli lisäksi samanlainen kaikissa suhteissa, se oli keskenään vaihdettava, ja sitä pidettiin kaupan unionissa samankaltaisten myyntikanavien kautta ja samanlaisissa myyntiolosuhteissa; tuotteet siis kilpailivat sekä toistensa että unionissa tuotetun, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kanssa.
(70)
Tällä perusteella päätellään alustavasti, että kaikki kumuloinnin edellytykset täyttyvät ja sen vuoksi asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset olisi vahinkoa koskevassa tarkastelussa arvioitava yhdessä.
4.3.2 Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä, arvo ja markkinaosuus
Tuonti asianomaisista maista
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
tonnia
112 523
177 286
165 386
176 279
Indeksi: 2007 = 100
100
158
147
157
Vuotuinen Δ%
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Markkinaosuus
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
154
151
154
Vuotuinen Δ%
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Keskihinta (euroa/tonni)
942
1 017
837
882
Indeksi: 2007 = 100
100
108
89
94
Vuotuinen Δ%
8 %
-18 %
5 %
Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset
(71)
Tuonti asianomaisista maista kasvoi tarkastelujaksolla määrällisesti merkittävästi: 57 prosenttia. Tuonti kasvoi eniten vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana, jolloin kasvu oli 58 prosenttia. Sen jälkeen tuonti väheni hieman vuonna 2009 ja kasvoi jälleen vuoden 2008 tasolle tutkimusajanjaksolla.
(72)
Asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat tarkastelujaksolla suuresti, ja kaiken kaikkiaan hintojen lasku oli 6 prosenttia. Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan poikkeuksetta alhaisemmat kuin muiden maiden ja unionin tuotannonalan hinnat, ja tämän vaikutuksesta asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi.
(73)
Asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi merkittävästi, 54 prosenttia, tarkastelujaksolla. Eniten markkinaosuus kasvoi vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana. Talouskriisin aikana tuonti väheni hieman, ja vastaavasti asianomaisten maiden markkinaosuus pieneni 2 prosenttia vuosina 2008 ja 2009, mutta sitten niiden markkinaosuus palautui entisiin lukemiin tarkastelujakson loppuun mennessä.
4.3.2.1 Hintojen alittavuus
(74)
Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin asianomaisista maista tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja on tarvittaessa oikaistu, ja niistä on ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset. Vertailun tulokset - ilmaistuina prosentteina unionin tuotannonalan tutkimusajanjakson aikaisista myyntihinnoista - osoittivat, että hinnan alittavuuden marginaalit olivat merkittäviä (jopa 16 prosenttia). Hinnan alittavuuden marginaalit osoittavat asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin aiheuttaneen paineita hintoihin unionin markkinoilla.
(75)
Hinnan alittavuuden marginaalit olivat eri maiden kohdalla seuraavat:
Maa
Hinnan alittavuuden marginaali
Intia
- 0,5 prosentista 16 prosenttiin
Indonesia
- 12,1 prosentista - 3,2 prosenttiin
Malesia
- 10,4 prosentista 15,1 prosenttiin
4.4 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne (3)
4.4.1 Alustavat huomiot
(76)
Kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittiin, otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voitaisiin arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2007 tutkimusajanjakson päättymiseen.
4.4.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Unionin tuotannonalan tuotanto
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
90
77
83
Unionin tuotannonalan kapasiteetti
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
109
103
98
Kapasiteetin käyttöaste
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
83
75
85
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(77)
Vuosien 2007 ja 2009 välisenä aikana unionin tuotanto väheni merkittävästi, 23 prosenttia, ja sen jälkeen se kohentui hieman vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson lopun välillä: kaiken kaikkiaan tuotanto väheni tarkastelujaksolla 17 prosenttia. On syytä huomata, että vaikka unionin kulutus väheni noin 5 prosenttia vuosina 2008 ja 2009, unionin tuotannonalan tuotanto väheni paljon enemmän, 15 prosenttia, eikä se hyötynyt tutkimusajanjaksolla tapahtuneesta unionin kulutuksen elpymisestä.
(78)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni noin 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuotantokapasiteetti lisääntyi noin 9 prosenttia vuonna 2008 ja supistui sitä seuraavina vuosina niin, että kokonaisvähennys oli 2 prosenttia tarkastelujaksolla.
(79)
Vähenevien tuotantomäärien vuoksi kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski tarkastelujaksolla 15 prosenttia. Lasku oli suurinta vuonna 2009, yleisen talouskriisin aikana, ja tutkimusajanjaksolla tilanne parantui hiukan.
4.4.3 Myynti ja markkinaosuus
(80)
Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntimäärät liittyvät ensimmäiselle etuyhteydettömälle asiakkaalle unionin markkinoilla suuntautuneen myynnin määrään ja arvoon.
Myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
85
79
82
Vuotuinen Δ%
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa suuntautuneen myynnin arvo (euroina)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
102
85
88
Vuotuinen Δ%
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
88
87
88
Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset
(81)
Myyntimäärä väheni 18 prosenttia ja markkinaosuus 12 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkastelujakson alussa, vuosina 2007 ja 2008, unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni 15 prosenttia ja sen markkinaosuus supistui 12 prosenttia, vaikka unionin kulutus kasvoi. Vuonna 2009 unionin kulutus supistui, ja sen myötä unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni vielä 6,5 prosenttia. Lisääntynyt unionin kulutus nosti tutkimusajanjaksolla hieman unionin myyntiä. Markkinaosuus pysyi kuitenkin vakaana vuodesta 2008 tutkimusajanjakson loppuun.
4.4.4 Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat
Myynti etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa: yksikköhinta
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
120
107
107
Vuotuinen Δ%
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(82)
Hinnat nousivat vuosina 2007 ja 2008 merkittävästi, 20 prosenttia. On huomattava, että myös vientiä harjoittavat tuottajat nostivat kyseisenä aikana hintojaan, tosin paljon vähemmän kuin unionin tuotannonala.
(83)
Vuonna 2009 unionin tuotannonalan oli alennettava hintoja, jotta se pystyi vastaamaan asianomaisista maista tulevan tuonnin kasvun aiheuttamaan paineeseen. Tuonti näistä maista oli kasvanut vuonna 2008 yhteensä 57 prosenttia, ja niiden veloittamat hinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan pystynyt alentamaan hintojaan samalle tasolle kuin vientiä harjoittavat tuottajat.
(84)
Unionin tuotannonala piti tutkimusajanjaksolla hintansa vuoden 2009 tasolla, joten kaiken kaikkiaan hinnannousu oli tarkastelujaksolla 7 prosenttia.
4.4.5 Varastot
(85)
Unionin tuotannonalan varastot pienenivät 33 prosenttia tarkastelujakson aikana. Varsinkin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana varastot pienenivät merkittävästi: 51 prosenttia.
Unionin tuotannonalan loppuvarastot
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
128
86
67
Vuotuinen Δ%
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Varastot suhteessa tuotantoon
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Lähde: Kyselylomakevastaukset
4.4.6 Työllisyys, palkat ja tuottavuus
Unionin tuotannonalan työllisyys
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden kokonaismäärä tarkasteltavana olevan tuotteen osalta (mukaan lukien tuottajat, jotka eivät ilmoittautuneet)
Indeksi: 2007 = 100
100
97
91
87
Keskimäär. palkka työntekijää kohden (euroa)
Indeksi: 2007 = 100
100
102
101
106
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
Indeksi: 2007 = 100
100
93
85
96
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(86)
Unionin tuotannonalan toiminnan supistumisen vuoksi työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla vastaavasti 13 prosenttia. Työntekijää kohden lasketut työvoimakustannukset kasvoivat tarkastelujaksolla 6 prosenttia. Tätä hienoista kasvua pidetään luonnollisena kasvuna, joka alittaa inflaatioasteen tarkastelujaksolla.
4.4.7 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Myynti etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa: kannattavuus
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Nettotappio/liikevaihto (%)
Indeksi: 2007 = 100
100
76
408
236
Unionin tuotannonalan negatiivinen kassavirta (euroa)
Indeksi: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Kassavirta prosentteina myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Indeksi: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Unionin tuotannonalan investoinnit (euroa)
Indeksi: 2007 = 100
100
56
68
65
Vuotuinen Δ%
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Unionin tuotannonalan negatiivinen investointien tuottoaste
Indeksi: 2007 = 100
100
136
510
320
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(87)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto (tässä tapauksessa tappio) ennen veroja prosentteina myynnin liikevaihdosta. Todettiin, että unionin tuotannonalan kannattavuus on ollut tarkastelujakson alusta vuodesta 2007 lähtien negatiivinen ja että tappiot ovat lisääntyneet merkittävästi tarkastelujaksolla. Tappiot pienenivät vuonna 2008 ja kasvoivat jälleen merkittävästi vuonna 2009 yleisen talouskriisin aikaan. Tutkimusajanjaksoon ajoittuneen talouden elpymisen myötä unionin tuotannonala pystyi kuitenkin pienentämään tappioitaan suhteessa liikevaihtoon, mutta se ei yltänyt lähellekään positiivista voittotasoa.
(88)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Kassavirta oli negatiivinen vuonna 2007 ja väheni huomattavasti tarkastelujaksolla. Sama koskee investointien tuottoa, joka osoitti samanlaista negatiivista kehitystä kuin unionin tuotannonalan negatiiviset tulokset tarkastelujaksolla.
(89)
Edellä esitetyn seurauksena unionin tuotannonalan investointikyky supistui, kun kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämän seurauksena investoinnit putosivat noin 35 prosenttia tarkastelujaksolla.
4.4.8 Kasvu
(90)
Unionin kulutus pysyi melko vakaana tarkastelujaksolla. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä kuitenkin väheni 18 prosenttia ja markkinaosuus 12 prosenttia.
4.4.9 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(91)
Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
4.5 Vahinkoa koskevat päätelmät
(92)
Tutkimuksen mukaan useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (- 17 %), kapasiteetin käyttöaste (- 13 %), myyntimäärä (- 18 %), markkinaosuus (- 12 %) sekä työllisyys (- 14 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Näiden vuoksi unionin tuotannonalan pääoman saanti vaarantui, etenkin tutkimusajanjaksolla.
(93)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
5. SYY-YHTEYS
5.1 Johdanto
(94)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa unionin tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
5.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(95)
Tutkimus osoitti, että unionin kulutus pysyi melko vakaana tarkastelujaksolla, kun taas polkumyynnillä tapahtunut tuonti asianomaisista maista kasvoi määrällisesti merkittävästi, 57 prosenttia.
(96)
Asianmukaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti paineita unionin tuotannonalalle etenkin vuonna 2008, jolloin kyseinen tuonti kasvoi 58 prosenttia. Tuona vuonna asianomaiset maat veloittivat Eurostatin tietojen perusteella paljon alhaisempia hintoja kuin unionin tuotannonala. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni noin 12 prosenttia, kun taas asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi 54 prosenttia.
(97)
Unionin tuotannonala reagoi paineeseen laskemalla hintojaan vuonna 2009. Vaikka asianomaisista maista tuleva tuonti väheni määrällisesti (- 6,7 %) talouden taantuman ja EU:n markkinoilla vallinneen kysynnän laskun myötä, tuontihinta aleni enemmän kuin unionin tuotannonalan hinta, ja siksi unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin menetettyä markkinaosuuttaan.
(98)
Unionin tuotannonalan oli tutkimusajanjaksolla alennettava hintojaan lisää, ja tuolloin asianomaisten maiden hintojen alittavuus oli tarkistettujen vientilukujen mukaan yhä 3 prosenttia. Unionin tuotannonalan myynti koheni hieman määrällisesti (+ 4,3 %) ja arvoltaan (+ 3,9 %), mutta vaikka hintaero asianomaisten maiden tuontihintaan verrattuna kapeni, unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään kulutuksen elpymisestä, ja sen markkinaosuus pysyi ennallaan. Samaan aikaan tuonti asianmukaisista maista kasvoi edelleen määrällisesti (6,6 %) ja markkinaosuutena mitattuna (2 %) tutkimusajanjaksolla.
5.3 Muiden tekijöiden vaikutus
(99)
Muita syy-yhteyden tarkastelun yhteydessä arvioituja tekijöitä ovat tuonti muista maista, unionin tuotannonalan vientitoiminta sekä talouskriisin vaikutukset.
5.3.1 Tuonti muista maista
Muista maista tulevan tuonnin määrä (Eurostat)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
tonnia
32 874
31 446
38 295
30 495
Indeksi: 2007 = 100
100
96
116
93
Vuotuinen Δ%
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Muiden maiden markkinaosuus
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
94
120
91
Vuotuinen Δ%
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Muiden maiden keskihinta (euroa/tonni) (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Indeksi: 2007 = 100
100
112
93
92
Vuotuinen Δ%
12 %
-17 %
-1 %
Lähde: Eurostat
(100)
Tämän tutkimuksen piiriin kuulumattomista kolmansista maista peräisin olevan, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti unioniin väheni tarkastelujaksolla määrällisesti 7 prosenttia Eurostatin tietojen perusteella. Kyseisten maiden markkinaosuus väheni myös 9 prosenttia.
(101)
Tällaisen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuotannonalan hintoja korkeammat.
(102)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että kyseisistä kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
5.3.2 Unionin tuotannonalan vientitoiminta
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen vientimyynnin määrä
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
38
52
45
Vuotuinen Δ%
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen vientimyynnin arvo
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
78
74
76
Vuotuinen Δ%
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Vientimyynti etuyhteydettömille asiakkaille: yksikköhinta
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2007 = 100
100
208
142
171
Vuotuinen Δ%
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Unionin tuotannonalan vientimyynnin määrä väheni tarkastelujaksolla 55 prosenttia. Myynnin vähenemisen vaikutuksia kompensoi kuitenkin osittain se seikka, että keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi saman jakson aikana 71 prosenttia, minkä vuoksi vientimyynnin arvon lasku jäi 24 prosenttiin. Ottaen lisäksi huomioon unionin tuotannonalan vientimyynnin osuus, joka oli tutkimusajanjaksolla vain 5 prosenttia sen kokonaismyynnistä, voidaan alustavasti päätellä, että vientitoiminta ei poista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja asianomaisista maista tulevan tuonnin välistä syy-yhteyttä.
5.3.3 Talouskriisin vaikutukset
(104)
Talouskriisi vaikutti osaltaan unionin kulutuksen supistumiseen ja hintapaineisiin. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vähentynyt kysyntä johti unionin tuotannonalan tuotannon laskuun ja vaikutti osaltaan myyntihintojen putoamiseen.
(105)
Tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja ilman polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa voimakasta hintapainetta ja tuonnin kasvua unionin tuotannonalalla olisi saattanut olla joitakin vaikeuksia selviytyä kulutuksen laskusta ja kiinteiden yksikkökustannusten noususta, joka johtui alentuneesta kapasiteetin käyttöasteesta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti kuitenkin pahensi talouden taantuman vaikutuksia, ja sen vuoksi oli mahdotonta myydä yli omakustannushinnan.
(106)
Edellä esitetyn perusteella vaikuttaa siltä, että talouskriisiin liittyvä unionin kysynnän lasku vaikutti osaltaan unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tämä ei kuitenkaan poista asianomaisista maista alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtuneen tuonnin osalta todettua syy-yhteyttä.
5.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(107)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että asianomaisista maista peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi havaittiin, että tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin, jotka olivat alle hintojen, jotka olivat alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan samanlaisista tuotelajeista unionin markkinoilla veloittamat hinnat.
(108)
Asianomaisista maista halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu osui ajallisesti yhteen tarkastelujaksolla tapahtuneen unionin kulutuksen yleisen ja jatkuvan laskun kanssa mutta myös samalla kaudella toteutuneen unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivisen kehityksen kanssa. Lisäksi vuodesta 2008 lähtien asianomaisista maista olevat viejät onnistuivat yleisen taloustaantuman ja unionin kulutuksen laskun yhteydessä säilyttämään markkinaosuutensa alentamalla hintoja, yhä alle unionin hinnan. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivinen kehitys jatkui, ja sen taloudellista tilannetta kuvaavat pääindikaattorit heikkenivät. Tarkastelujaksolla Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta halvoin hinnoin tulevan - ja jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavan - polkumyyntituonnin voimakas kasvu johti siihen, että unionin tuotannonalan kannattavuus laski ja sille aiheutui raskaita tappioita tutkimusajanjaksolla.
(109)
Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(110)
Edellä esitetty analyysi, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, johti siihen alustavaan päätelmään, että Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. UNIONIN ETU
6.1 Alustavat huomautukset
(111)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.
6.2 Unionin tuotannonala
(112)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta kuvaaviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan, investointien tuottoon ja kannattavuuteen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen.
(113)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat vastaamaan eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Voidaan odottaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä edelleen parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.
(114)
Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevan, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista.
6.3 Maahantuojat
(115)
Kyselylomakkeet lähetettiin 21 tuojalle unionissa. Vain kaksi tuojaa toimi tutkimuksessa yhteistyössä: molemmat sijaitsevat Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja niiden osuus asianomaisista maista tulevasta kokonaistuonnista oli tutkimusajanjaksolla yhteensä 0,3 prosenttia. Tarkastuskäynnin kohteena oli vain toinen, isompi tuoja. Paikan päällä kyseinen tuoja kuitenkin kieltäytyi esittämästä kirjanpitoaan, minkä vuoksi asiaankuuluvia tietoja ei voitu tarkistaa. Vaikka polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto merkitsisi suurempia kustannuksia kyseiselle yritykselle, oli kuitenkin selvää, että yrityksen toimintaan ei kohdistuisi hyvin vakavia ongelmia silloinkaan, jos yrityksen asiakaskunta pysyy samana tai jos yritys tarvittaessa muuttaa liiketoiminta-alaansa.
(116)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin, että vaikka väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti edellä mainittuun tuojaan, sen pitäisi olla sellaisessa tilanteessa, että se voi siirtää ainakin osan kohonneista kustannuksista asiakkailleen ja/tai siirtyä hankkimaan muista lähteistä. Sen vuoksi väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta tuojiin.
6.4 Käyttäjät
(117)
Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Niistä 97 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, 21 teki yhteistyötä tutkimuksessa. Kyseisten yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus unioniin suuntautuneesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista oli tutkimusajanjaksolla noin 25 prosenttia. Kyseiset yritykset sijaitsevat eri puolilla unionia, ja niiden toiminta-aloihin kuuluvat henkilökohtaisen hygienian hoitoon sekä kotitalous- ja teollisuuskäyttöön tarkoitetut pesuaineet.
(118)
Kyseisistä 21 yrityksestä valittiin tarkastuskäyntien kohteeksi viisi, joiden osuus asianomaisista maista EU:hun tulevasta tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kokonaistuonnista oli tutkimusajanjaksolla yhteensä 18 prosenttia. Tarkastetut tiedot osoittavat, että tutkimuksen kohteena oleva tuote muodostaa merkittävän osan, lopputuotteesta riippuen 10-20 prosenttia, näiden yritysten tuotantokustannuksista.
(119)
Tarkastuskäyntien kohteena olleista viidestä yrityksestä kolmessa noin 15 prosenttia työntekijöiden kokonaismäärästä työskentelee tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta käyttävillä aloilla, yhdessä yrityksessä vastaava osuus on noin 70 prosenttia, ja yhden yrityksen osalta oli mahdotonta saada tätä tietoa, sillä yrityksen rakenne on monimutkainen ja tuotevalikoima suuri.
(120)
Tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta käyttävän liiketoimintalohkon osuus koko liiketoiminnasta oli käydyissä yrityksissä tutkimusajanjaksolla keskimäärin 22 prosenttia, ja tällä toimintalohkolla saavutettu keskimääräinen voittomarginaali oli puolestaan noin 6 prosenttia. Näillä perustein ja ottaen huomioon ehdotettujen toimenpiteiden suhteellisen alhainen taso arvioitiin, että väliaikaisten polkumyyntitullien vaikutus asianomaisista maista tulevaan tuontiin on kaiken kaikkiaan melko vähäinen. Jotkin käyttäjät ovat väittäneet, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikeuttaisi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen saatavuutta unionissa, sillä suuria unionin tuottajia on vain kaksi ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kysyntä lisääntyy koko ajan. On kuitenkin huomattava, että ehdotettujen toimenpiteiden suhteellisen alhainen taso ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tuodaan asianomaisista maista. Kyseiset kaksi unionin tuottajaa eivät myöskään käyttäneet tuotantokapasiteettiaan täysimääräisesti tarkastelujaksolla. Lisäksi on aina mahdollista, että tuontia tapahtuu muista kolmansista maista, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(121)
Edellä esitetty huomioon ottaen ja vaikka asianomaisista maista tulevaan tuontiin sovellettavilla toimenpiteillä on todennäköisesti negatiivisia vaikutuksia useimpiin käyttäjiin, vaikutus näyttää olevan yleisesti vähäinen. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että asianomaisista maista peräisin olevaan tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen sovellettavilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei saatujen tietojen perusteella ole merkittävää negatiivista vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin.
6.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(122)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei kaiken kaikkiaan ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä asianomaisista maista peräisin olevan, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonnissa.
7. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(123)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.
7.1 Vahingon korjaava taso
(124)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(125)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.
(126)
Näin ollen vahingon korjaava taso laskettiin vertaamalla polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräistä hintaa ja unionin tuotannonalan tavoitehintaa. Tavoitehinta määritettiin laskemalla unionin tuotannonalan kannattavuusrajaa vastaava myyntihinta (unionin tuotannonala oli tappiollinen tutkimusajanjaksolla) ja lisäämällä näin laskettuun myyntihintaan tavoitevoittomarginaali. Unionin tuotannonala väitti, että 15 prosenttia on asianmukainen tavoitevoittomarginaali, mutta se ei pystynyt perustelemaan väitettään. Siksi tavoitevoittomarginaaliksi asetettiin alustavasti 7,7 prosenttia, joka vastaa toisen valituksen tekijän viimeksi toteutunutta voittomarginaalia viimeisenä kannattavana vuonna ennen tarkastelujaksoa.
(127)
Keskimääräiseksi hinnan alittavuuden marginaaliksi määritettiin Intian osalta 24,2 prosenttia, Indonesian osalta 9,1 prosenttia ja Malesian osalta 25,7 prosenttia.
7.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(128)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava käyttöön alimpien polkumyynnin ja vahingon korjaavan tason suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Yhtä tapausta lukuun ottamatta kaikki väliaikaiset polkumyyntitullit perustuvat polkumyyntimarginaaliin.
(129)
Edellä todetun perusteella ehdotetut väliaikaisen polkumyyntitullin määrät ovat CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuina seuraavat:
Maa
Yritys
Väliaikainen polkumyyntitulli %
Intia
VVF Limited
4,8
Kaikki muut yritykset
9,3
Indonesia
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Kaikki muut yritykset
7,6
Malesia
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Kaikki muut yritykset
13,8
(130)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan tuotaessa asianomaisista maista peräisin olevia, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamia tuotteita. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(131)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(132)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(133)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Intiasta, Indonesiasta ja Malesiasta peräisin olevia tyydyttyneitä rasva-alkoholeja, joiden hiiliketjun pituus on C8, C10, C12, C14, C16 tai C18 (lukuun ottamatta haarautuneita isomeerejä), mukaan lukien tyydyttyneet rasva-alkoholit, joissa hiiliketjut ovat samanpituisia (”single cuts”), sekä seoksia, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (yleinen luokitus C8-C10), seoksia, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (yleinen luokitus C12-C14), ja seoksia, joissa hiiliketjujen pituudet ovat pääasiassa C16-C18, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 ja ex 3823 70 00 (Taric-koodit 2905168510, 2905190060, 3823700011 ja 3823700091).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä kohdassa 1 kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Väliaikainen polkumyyntitulli %
Taric-lisäkoodi
Intia
VVF Limited, Sion (East), Mumbai
4,8
B110
Kaikki muut yritykset
9,3
B999
Indonesia
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Kaikki muut yritykset
7,6
B999
Malesia
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Kaikki muut yritykset
13,8
B999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2011.