РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 март 2011 година
относно държавна помощ C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000), приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH
(нотифицирано под номер C(2011) 1764)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/524/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея (1) от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 4 август 2000 г., регистрирано на 7 август 2000 г., Германия уведоми Комисията за своето намерение да предостави помощ с интензитет от 35 % за инвестиционен проект за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Планираната помощ беше регистрирана под номер N 517/2000.
(2)
След предоставянето на допълнителна информация, на 25 юли 2001 г. Комисията прие решение да не повдига възражения срещу интензитет на помощта в размер на 35 % в съответствие с многосекторната рамка за регионалната помощ за големи инвестиционни проекти (3) (наричана по-долу „МСР от 1998 г.“).
(3)
С решение от 1 декември 2004 г. по дело T-27/02 (4), Kronofrance/Комисия, Общият съд реши да отмени горепосоченото решение на Комисията.
(4)
Поради това Комисията трябва да приеме ново решение въз основа на уведомлението от Германия от 7 август 2000 г.
(5)
С писмо от 17 декември 2004 г. Комисията отправи запитване до Германия дали тя желае да предостави допълнителна информация към уведомлението от 7 август 2000 г. във връзка с отмяната на решението на Комисията. Комисията изпрати напомнително писмо на 3 март 2005 г. Германия отговори с писмо от 23 март 2005 г., но на този етап не предостави допълнителна информация.
(6)
През февруари 2000 г. Германия предостави настоящата помощ с уговорката, че тя бъде одобрена от Комисията. Германия е започнала да изплаща помощта след решението на Комисията от 25 юли 2001 г. да не повдига възражения.
(7)
След отмяната на решението от 25 юли 2001 г. от Общия съд то трябва да се разглежда като несъществуващо, т.е. следва да се смята, Германия не е получила одобрение от Комисията относно предложения интензитет на помощта (5). В съответствие с това Комисията прехвърли делото в регистъра на неправомерно отпуснатите помощи под номер NN 18/05.
(8)
С писмо от 20 юли 2005 г. Комисията уведоми Германия, че е взела решение да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), по отношение на помощта.
(9)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно помощта.
(10)
Комисията получи едно мнение от заинтересована страна. То беше препратено на Германия, която имаше възможност да отговори; становището на Германия беше получено с писма от 24 октомври 2005 г. и 24 януари 2006 г.
(11)
С писмо от 28 февруари 2006 г. Германия поиска преустановяване на официалната процедура по разследване по смисъла на член 7, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (7) с оглед на подлежащите на разглеждане жалби, подадени от Германия и Glunz AG пред Съда на Европейския съюз (съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P) срещу решението на Общия съд по дело Kronofrance/Комисия.
(12)
С писмо от 9 март 2006 г. Комисията разреши преустановяването на процедурата до произнасянето на решението на Съда по съединени дела C-75/05 P и C-80/05 P, Федерална република Германия и други/Kronofrance SA.
(13)
В своето решение от 11 септември 2008 г. (8) Съдът потвърди решението на Общия съд. Вследствие официалната процедура по разследване по дело C 28/05 беше възобновена.
(14)
Германия предостави допълнителна информация с писмо от 4 август 2009 г. и, след отправено искане за информация от Комисията, с писмо от 19 юли 2010 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
2.1. МЯРКАТА ЗА ПОМОЩ
(15)
На 29 февруари 2000 г. Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt реши да отпусне инвестиционна помощ за създаването на интегриран център за дървообработване в Нетгау (Саксония-Анхалт) от Glunz AG и OSB Deutschland GmbH. Общият размер на помощта възлиза на 69 797 988 EUR.
(16)
Съгласно уведомлението от 4 август 2000 г. помощта се отпуска под формата на субсидия в размер на 46 201 868 EUR съгласно 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ (28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (9)), одобрена от Комисията. Тази субсидия съответства на 23,17 % от брутния размер на приемливите разходи.
(17)
Освен това въз основа на Закона за инвестиционните премии (Investitionszulagegesetz) от 1999 г. (10) е предоставена одобрена от Комисията инвестиционна премия (Investitionszulage) в размер на 23 596 120 EUR. Тази инвестиционна премия покрива 11,83 % от брутния размер на приемливите инвестиционни разходи.
(18)
Съгласно информацията, предоставена от Германия, вече е била изплатена сума в размер на […] (11) EUR въз основа на 28-ия рамков план за целта от общ интерес „Подобряване на регионалната икономическа структура“ и сума в размер на […] EUR под формата на инвестиционна премия (Investitionszulage). Така Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума, възлизаща на 69 797 988 EUR).
2.2. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(19)
Има двама получатели на помощта.
(20)
Единият от получателите на помощта е Glunz AG (по-нататък наричано „Glunz“) със седалище в град Хам (Северен Рейн-Вестфалия), основано през 1932 г. и по това време имащо за свой предмет на дейност търговия с дървесина. От шестдесетте години насам дружеството произвежда и предлага на пазара изключително плочи от пресовани дървени частици (ПДЧ), дървесновлакнести плочи със средна плътност (MDF - Mittel-dichte Faserplatte), плочи от ориентирани частици (OSB - Oriented Strand Board) и шперплат. Към момента на подаване на уведомлението Tableros De Fibras S.A. (по-нататък наричано „TAFISA“), което принадлежи на португалската група SONAE, притежава 96,03 % от акциите на Glunz AG.
(21)
Другият получател на помощта е OSB Deutschland GmbH (наричано по-долу „OSBD“), което е 100 % собственост на TAFISA и следователно е свързано дружество сестра на Glunz AG, тъй като и двете са дъщерни дружества на TAFISA. OSBD е създадено на 16 юли 1999 г. и след пълното осъществяване на инвестицията в Нетгау започва да произвежда и предлага на пазара продукти от OSB.
2.3. ИНВЕСТИЦИОННИЯТ ПРОЕКТ
(22)
Инвестиционният проект се осъществява в Нетгау (Саксония-Анхалт), подпомаган регион по силата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. В този регион максималният разрешен интензитет на помощта за подпомагането на нови инвестиции от големи предприятия към момента на подаване на уведомлението възлиза бруто на 35 %.
(23)
Glunz и OSBD са построили върху терен, който до момента не е използван за промишлени цели, интегриран център за дървообработване, който се състои от два завода, които са свързани един с друг. Първият завод, собственост на OSBD, произвежда продукти от OSB. Вторият завод, собственост на Glunz, произвежда плочи от дървесни частици. Германия посочва, че производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както плочите от OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за ламиниране и за нутоване. Освен това според нея частици, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. И двата завода, включително дейностите в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите, ще се управляват от една и съща централна администрация.
(24)
Според Германия интегрираният център за дървообработване на Glunz и OSBD предлага няколко преимущества благодарение на оптимизираната концепция на завода и единната техническа инфраструктура, особено що се отнася до обработката на произведените дървени плочи. Тя изтъква, че това позволява оптимално използване на асортимента на дървен материал, включително по-добро усвояване на суровините и вътрешно рециклиране.
(25)
В уведомлението от 7 август 2000 г. се посочва, че част от помощта ще бъде отпусната в полза на завода за OSB, а друга част - в полза на завода за плочи от дървесни частици. Помощта, предвидена в полза на завода за OSB, възлиза на 28,61 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 81,8 млн. евро, което съответства на брутен интензитет от 35 %. Помощта, отпусната в полза на завода за плочи от дървесни частици, възлиза на 41,18 млн. евро за приемливи инвестиционни разходи в размер на 117,6 млн. евро, което също съответства на брутен интензитет от 35 %.
(26)
Към момента на подаване на уведомлението Германия е изчислила, че в интегрирания център за дървообработване в Нетгау ще бъдат разкрити 355 постоянни работни места: 234 работни места в завода за плочи от дървесни частици и 121 - в завода за OSB. Германия е посочила, че във въпросните подпомагани региони ще бъдат създадени 520 непреки работни места, като 33 от тях ще осигурят запазването на съществуващи работни места. Новата инвестиция в Нетгау е трябвало да бъде реализирана между януари 2000 г. и края на 2002 г. Предвиждало се е производството да започне през 2001 г., а пълният производствен капацитет да бъде достигнат след две години.
(27)
Било е изчислено, че през 2002 г. производственият капацитет на новия завод за OSB ще достигне […] м3. През 1999 г. капацитетът за производство на продукти от вида OSB на групата TAFISA е […] м3.
(28)
През 1999 г. капацитетът за производство на плочи от дървесни частици в групата Glunz възлиза на […] м3. Според Германия вследствие на капацитета от […] м3 на новия завод в Нетгау общият производствен капацитет ще достигне […] м3.
III. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(29)
Максималният допустим интензитет на помощта съгласно МСР от 1998 г. се определя на базата на изчисление, което включва прилагането на редица фактори за оценка, и по-специално на фактора, показващ състоянието на конкуренцията в разглеждания стопански сектор („фактор Т“). Този фактор може да приема 4 стойности: 0,25, 0,5, 0,75 или 1. Той може да бъде определен като 1, единствено ако в сектора (определен като най-ниското ниво по NACE) не е налице свръхкапацитет (тест за свръхкапацитет) и/или ако съответният пазар (определен чрез разглеждания продукт и неговите заместители) не бележи относителен спад (тест за спадащ пазар).
(30)
В своето решение за откриване на процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията изрази съмнения относно определението на съответния пазар, към който принадлежат OSB, вследствие на което за целите на определянето на фактор за състоянието на конкуренцията „T“ не можа да установи дали пазарът бележи спад.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(31)
На 22 ноември 2005 г. Комисията получи съвместно становище (12) от конкуренти, принадлежащи към KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG и Kronofrance S.A.).
(32)
В своето становище дружествата от KronoGroup се изказват в подкрепа на определението на пазара, включващо OSB и шперплат от мека дървесина. Според тях шперплатът от твърда дървесина е значително по-скъп и намира приложение предимно в области (производството на мебели и вътрешно обзавеждане), в които OSB и шперплатът от мека дървесина се използват рядко или изобщо не се използват. В подкрепа на това твърдение те се позовават на проучване, осъществено от Jaakko Pöyry (13), и на публикация на Финландския институт за изследване на горите.
(33)
KronoGroup изрази мнение и по други въпроси, които могат да бъдат обобщени, както следва:
(34)
KronoGroup поддържа мнението, че когато изчислява дали пазарът бележи спад, Комисията следва да използва данни за периода до 1999 г., тъй като към момента на първоначалното решение за разрешение (юли 2001 г.), което по-късно е отменено от Общия съд, е била налице само тази информация. Предприятието твърди също, че в периода 1995-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден спад от - 4,626 %. При все това KronoGroup признава, че в периода 1994-1999 г. пазарът на плочи от дървесни частици бележи среден годишен растеж от 0,456 % (независимо че той е по-малък от растежа на производствената промишленост в ЕИП като цяло).
(35)
KronoGroup твърди също, че вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции, двете производствени линии и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени. Това би означавало отделно изчисляване на всички фактори за оценка за двата завода.
(36)
Освен това KronoGroup твърди, че успоредно със своята инвестиция в Нетгау Glunz е закрило своя завод за плочи от дървесни частици в Засенбург (разположен на 30 км разстояние, въпреки че се намира в друга провинция, а именно в Долна Саксония (14)). Предприятието цитира статии от вестници, според които цялата работна сила на завода в Засенбург е поета от новия завод в Нетгау. Според KronoGroup това е в противоречие с целта на МСР от 1998 г. за създаване на работни места в подпомагания регион в полза на живеещите в региона и тези работни места не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“, определени в МСР от 1998 г. (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията).
(37)
Накрая KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта в съответствие с член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (разпореждане за възстановяване на неправомерна помощ), тъй като Glunz и OSBD са получили значителни конкурентни предимства чрез частично изплатената помощ.
V. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ
(38)
Съображенията на Германия могат да бъдат обобщени, както следва.
5.1. МНЕНИЕ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЕНИЕТО НА СЪОТВЕТНИЯ ПАЗАР ЗА OSB
(39)
Германия счита, че съответният пазар по отношение на OSB се състои от OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. При този пазар не се наблюдава спад.
(40)
Крайните приложения, при които OSB заместват шперплата, като цяло съответстват на основните сфери на приложение на шперплата от мека дървесина. Поради своите технически характеристики обаче OSB не могат да се използват в ключови области на приложение на шперплата от твърда дървесина (мебелната промишленост, строителството и оборудването на транспортни превозни средства). Включването на OSB в общия пазар на шперплат от твърда и мека дървесина следователно не би отговаряло на реалните условия на съответните пазари. Това е потвърдено в експертното становище от 21 октомври 2005 г., изготвено от Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry изчислява следните проценти по отношение на потенциала на заместване на OSB в горепосочените области на приложение: амбалаж: 40-60 %; оградни платна: 70-80 %; покривни покрития: 70-90 %; подови покрития: 50-80 %; вътрешни/стенни облицовки 70-90 %.
(42)
В мебелната промишленост OSB не са подходящи за приложение във видимите елементи поради повърхностните им характеристики. Повърхността на OSB не е привлекателна на външен вид, тъй като те се произвеждат от ориентирани дървесни ивици (oriented strands), което ги прави груби и неравни. Поради това на OSB не може да бъде поставено декоративно покритие. Те са подходящи само за скрити мебелни елементи (например носещи конструкции за тапицирани мебели). В сферата на скритите мебелни елементи обаче OSB не могат да се конкурират по отношение на цената с далеч по-евтините видове плочи от дървесни частици, които обикновено се използват в този сегмент.
(43)
В строителството (кофражните работи) е от решаващо значение материалите за облицовка, използвани при изливането на бетон на място, да имат гладка повърхност. Поради неравностите в резултат на производствения процес при OSB за бетон с гладка повърхност специално трябва да бъде нанесено покритие, за да се осигури равномерната повърхност на този вид бетон. Тази допълнителна обработка е скъпа и повишава цената на крайния продукт. За разлика от шперплата OSB са конкурентни само когато могат да се използват многократно като кофраж. Поради практически причини обаче случаят невинаги е такъв. Тъй като плочите се използват интензивно на строителните обекти, тяхната повърхност може да се наруши. Ако се появят пукнатини, съществува опасност OSB да се изкривят от вода или влага или да се деформират по друг начин. По тази причина многократната употреба на скъпи обработени OSB невинаги е възможна. Освен това ръбовете на OSB може да са неустойчиви и податливи на влага. В допълнение материалите, използвани като кофраж за бетон, трябва да са много устойчиви на сцепване и огъване. В това отношение OSB не удовлетворяват изискванията, които строителната промишленост поставя за кофражните материали. От друга страна, с оглед на неговата сравнително ниска цена и равномерна повърхност, шперплатът от мека дървесина е много подходящ за тази употреба, както е видно от реално използваните обеми при кофражни работи.
(44)
В сферата на транспортните средства също е важно повърхността да бъде равномерна, тъй като плочите, използвани в тях, често трябва да бъдат с покритие. По различни причини облицоването на OSB невинаги е лесно изпълнимо. Дори ако OSB са с покритие, например от меламинова хартия, съществува риск покритието да се напука поради неравната структура на повърхността на OSB. При товарене с мотокар върху някои места от повърхността се оказва натиск. В такива случаи при наличие на влага или вода съществува опасност в плочата да се просмуче вода, която да доведе до нейното деформиране или изкривяване. Устойчиво повърхностно покритие може да се гарантира само чрез скъпа допълнителна обработка. Повърхността на OSB, за разлика от шперплата от твърда дървесина, който е сравнително устойчив спрямо надраскване, точки на напрежение и др. предвид особената твърдост на неговата повърхност, и без друго не е достатъчно устойчива, за да понесе натиска при транспорт.
(45)
Оценката на възможността за заменяне на OSB с шперплат от мека дървесина, от една страна, и такъв от твърда дървесина, от друга, се основава главно на техническите свойства и възможните приложения на OSB, както и на ценовата разлика в сравнение с шперплата от твърда дървесина. Шперплатът от твърда дървесина превъзхожда този от мека дървесина и OSB във всички технически аспекти, същевременно ценовата разлика между шперплата от твърда дървесина, от една страна, и този от мека дървесина и OSB, от друга, означава, че шперплатът от твърда дървесина не е конкурентоспособен в сферите на приложение, в които преобладават OSB и шперплатът от мека дървесина. Следователно е неправилно да се приеме, че OSB могат да се заменят с всички видове шперплат, включително с шперплат от твърда дървесина.
(46)
Налице е значително припокриване между пазара на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, от една страна, и пазара на OSB и шперплат от мека дървесина, от друга. Разлика в двете определения на пазара съществува единствено в строителството (кофражните работи). OSB са неподходящи за тази сфера, докато шперплатът от мека дървесина е изключително приложим и действително се използва. Основният общ извод е, че шперплатът от твърда дървесина не трябва да се включва в пазара на OSB.
5.2. МНЕНИЯ ОТНОСНО РАЗВИТИЕТО НА ПАЗАРА НА ПЛОЧИ ОТ ДЪРВЕСНИ ЧАСТИЦИ
(47)
Германия счита, че на фактора за състоянието на конкуренцията на пазара на плочи от дървесни частици също следва да бъде зададена стойност 1. Той не трябва да бъде разглеждан като пазар, бележещ спад, тъй като е налице ясно изразена възходяща тенденция по смисъла на параграф 7.8 от МСР от 1998 г.
(48)
За да подкрепи с доказателства това твърдение, Германия представи експертното мнение на професор Stefan Collignon (Харвардски университет, Център за европейски изследвания Minda de Gunzburg (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies)) (15), според което дългосрочният темп на растеж на пазара на плочи от дървесни частици между 1972 и 2003 г. е бил с 36 % по-бърз в сравнение с този на производствената промишленост като цяло. Германия е на мнение, че съгласно параграф 7.8 от МСР от 1998 г. тази ясно изразена дългосрочна възходяща тенденция означава, че пазарът на плочи от дървесни частици не може да се разглежда като бележещ спад.
5.3. МНЕНИЯ ОТНОСНО ОПРЕДЕЛЯНЕТО НА ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ОТДЕЛНИТЕ ЧАСТИ НА ПРОЕКТА
(49)
Германия е на мнение, че ако Комисията въпреки това счита, че факторът за състоянието на конкуренцията T е 0,75 за пазара на плочи от дървесни частици, докато за OSB е 1, общият интензитет на помощта за целия проект в Нетгау трябва да се определи въз основа на маржовете на приноса на двете производствени съоръжения, т.e. за производството на OSB и за производството на плочи от дървесни частици.
(50)
Маржът на приноса е сумата, с която даден продукт участва в покриването на фиксираните разходи и във формирането на нетната печалба на дружеството. Той се изчислява като разликата между приходите и променливите разходи, понесени пряко за този продукт.
(51)
Чрез използване на маржовете на приноса като отправна точка интензитетът на помощта ще бъде определен за отделните части на инвестиционния проект в Нетгау в съответствие с действителния принос на OSB и на плочите от дървесни частици към резултатите от дейността.
5.4. МНЕНИЯ ОТНОСНО ДРУГИ ВЪПРОСИ, ПОВДИГНАТИ ОТ KRONOGROUP
(52)
Германия счита, че оценката на помощта следва да се основава на фактите, известни към 7 август 2000 г., т.е. към момента на уведомяване.
(53)
Според Германия това произтича от тълкуването на МСР от 1998 г. В това отношение Германия се позовава на точка 3.1 от МСР от 1998 г., която предвижда, че максималният допустим интензитет на помощта се определя въз основа на тавана за регионалните помощи, приложим към момента на подаване на уведомлението. Освен това точка 3.6 от МСР от 1998 г. предвижда изчисляване на пазарния дял преди кандидатстването за помощта. Също така в приложението към МСР от 1998 г. в раздела „Последващ контрол“ се предвижда възможността Комисията да провери точността на информацията, предоставена в рамките на уведомлението.
(54)
Освен това Германия твърди, че към момента на подаване на уведомлението не са били известни данни относно видимото потребление за 1999 г. При всички случаи, за да бъде получен средният годишен прираст на видимото потребление за последните пет години, както се изисква в точка 7.8 от МСР от 1998 т., са необходими данни за видимото потребление, обхващащи шестгодишен, а не петгодишен период, както твърди KronoGroup. Това се дължи на факта, че темпът на растеж за определена година се изчислява чрез сравняване на потреблението през две последователни години.
(55)
Що се отнася до твърденията за преместване на работни места, Германия потвърждава закриването на завода в Засенбург. По този въпрос Германия разяснява, че заводът в Засенбург е най-старото съоръжение за производство на плочи от дървесни частици на Glunz и че то е реализирало значителни загуби. Поради това заводът не е имал шансове за оцеляване и се е налагало да бъде закрит независимо от новата инвестиция в Нетгау. […] работници, които преди са работили в Засенбург, са прехвърлени в Нетгау (което се равнява на […] % от работната сила там).
(56)
В своите коментари по съображенията на KronoGroup Германия допълва, че във всеки случай в МСР от 1998 г. се изисква единствено новите работни места да са създадени в съответния подпомаган регион, без да е необходимо те да са заети от работници от този регион. Основната цел е да се насърчи развитието на въпросния подпомаган регион.
(57)
Германия посочва, че някои от машините също са прехвърлени от Засенбург в Нетгау; те обаче са изключени от приемливите разходи по проекта и следователно за тяхното прехвърляне не е получена помощ. Във всички случаи със своята счетоводна стойност от около […] EUR тези машини представляват много малка част от целия инвестиционен проект.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(58)
Настоящата оценка се основава на фактите, цифрите и обстоятелствата, известни към момента на уведомяване на 7 август 2000 г. Тъй като между първоначалното уведомление и настоящото решение е изтекъл известен период от време, обстоятелствата може да са се променили, пазарите може да са се развили и фактите, свързани с проекта, може да са се изменили по различен от първоначално запланувания начин. Това обаче не може да бъде взето предвид от Комисията в настоящата оценка. По принцип Комисията трябва да приеме решение преди фактическото осъществяване на инвестицията въз основа на прогнозни оценки на бъдещите перспективи и на пазарните данни. Въпреки това, ако след няколко години се окаже, че например пазарите са се развили по различен начин, интензитетите на помощта няма да бъдат адаптирани. Макар че в настоящия случай Комисията трябва да вземе решение повече от 10 години след като е подадено първоначалното уведомление, тя трябва да обоснове своята оценка с фактите и обстоятелствата, които са били известни в момента на уведомяване, а не на появила се по-късно информация.
6.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(59)
Настоящата мярка за помощ се предоставя от държава-членка и чрез държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС (вж. точка 2.1 от настоящото решение). Помощта дава предимство на Glunz и OSBD, тъй като в противен случай те биха поели сами целите разходи за инвестицията. Тъй като значително количество от разглежданите дървени плочи се транспортира през международни граници, в рамките на въпросната дърводобивна и дървообработваща промишленост съществува международна търговия. Следователно финансовите предимства, облагодетелстващи двете разглеждани дружества, могат да нарушат конкуренцията по начин, който може да се отрази на търговията между държавите-членки. Поради това Комисията счита, че мярката, за която е подадено уведомление, представлява държавна помощ в полза на Glunz AG и OSBD по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.2. ИЗИСКВАНЕ ЗА УВЕДОМЯВАНЕ
(60)
Съгласно член 108, параграф 3 от ДФЕС държавите-членки трябва да подадат уведомление за всички мерки за помощ, преди да започне прилагането им. Предложената помощ се предоставя в рамките на две схеми за регионална помощ, които вече са одобрени от Комисията.
(61)
Съгласно правилата, постановени в МСР от 1998 г., интензитетът на помощта за големи инвестиционни проекти се изключва от обхвата на приложение на одобрени схеми, ако съответната помощ надвишава определени прагове.
(62)
Размерът на планираната помощ възлиза на 69 797 988 EUR. Ако помощта се разглежда като отнасяща се до един инвестиционен проект, задължението за уведомяване, определено в точка 2.1.ii) от МСР от 1998 г., е изпълнено, тъй като общият размер на помощта е над 50 000 000 EUR.
(63)
Както е посочено в параграф 2.3 от настоящото решение, в своето уведомление Германия привежда доводи, че настоящата мярка за помощ се отнася до един инвестиционен проект.
(64)
В точка 7.2, втора алинея от МСР от 1998 г. е постановено, че инвестиционният проект не трябва изкуствено да се разделя на подпроекти с цел избягване на задължението за уведомление. В настоящия случай обаче такава ситуация не е налице. Дори ако се счете, че инвестицията се отнася до два отделни инвестиционни проекта, е налице задължение за уведомяване по отношение на помощите за инвестиции в завода на Glunz и на OSBD.
(65)
Следователно Комисията заключава, че помощта е предмет на уведомяване и оценка съгласно МСР от 1998 г.
6.3. ТРИТЕ КРИТЕРИЯ ЗА ОЦЕНКА ОТ МСР ОТ 1998 г.
(66)
За да определи максималния допустим интензитет на помощта за дадено предложение за предоставяне на помощ, съгласно МСР от 1998 г. Комисията следва да установи максималния интензитет на помощта (таван на регионалната помощ), който дадено предприятие може да получи в съответния подпомаган регион съгласно разрешената схема за регионална помощ, която е в сила към датата на уведомлението.
(67)
Тъй като уведомлението е подадено на 7 август 2000 г., е приложима картата за регионална помощ за периода 2000-2006 година (16). Нетгау (Саксония-Анхалт) е регион за подпомагане, попадащ в обхвата на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС, с таван на регионалната помощ в размер на 35 % брутен еквивалент на помощта към момента на уведомяване. Комисията отбелязва, че предложеният брутен интензитет на помощта от 35 % не надвишава приложимия таван на регионалната помощ.
(68)
Съгласно правилата, определени в МСР от 1998 т., Комисията трябва да предложи три корекционни коефициента към процентната величина 35 %, за да изчисли максималния допустим интензитет на помощта за въпросния проект, а именно фактора за състоянието на конкуренцията (T), фактора „вложен капитал/работни места“ (I) и фактора „регионално въздействие“ (M).
(69)
Следва да се припомни, че според KronoGroup вместо да изчислява общ интензитет на помощта за целия проект, Комисията трябва да оцени поотделно помощта за завода за OSB и помощта за завода за плочи от дървесни частици, тъй като двете инвестиции и двата продуктови пазара могат да бъдат ясно разграничени.
(70)
В този контекст Комисията отбелязва, че точка 7.2 от МСР от 1998 г. определя понятието „инвестиционен проект“ като първоначална инвестиция в дълготрайни активи на едно предприятие, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до напълно нов продукт или до съществена промяна в производствения процес на съществуващо предприятие.
(71)
Германия привежда подробни аргументи относно връзките, съществуващи между двата завода, построени в един и същ район от две дъщерни дружества на една и съща група. Производствените съоръжения на двата завода са свързани помежду си с обща техническа инфраструктура. Както OSB, така и плочите от дървесни частици преминават допълнителна и фина обработка на една и съща шлифовъчна линия, с едно и също оборудване за нутиране. В допълнение частиците, образувани при преработката на OSB, се използват в намиращия се в съседство завод за плочи от дървесни частици. Също така една централна администрация управлява и двата завода, включително дейностите им в областта на маркетинга, снабдяването и продажбите.
(72)
С оглед на тесните технически, функционални и административни връзки, които съществуват между двата завода, построени в един и същ район, инвестициите в завода за OSB и в завода за плочи от дървесни частици съставляват един инвестиционен проект, а именно за създаването на ново предприятие. Следователно максималният допустим интензитет на помощта ще се изчислява за този инвестиционен проект като цяло.
6.3.1. ФАКТОР ЗА СЪСТОЯНИЕТО НА КОНКУРЕНЦИЯТА (T)
6.3.1.1. Приложими правила
(73)
Съгласно точка 3.2 от МСР от 1998 г. разрешаването на помощ за предприятия, работещи в сектори, в които е налице структурен свръхкапацитет, е свързано с особено голям риск от нарушаване на конкуренцията. Всяко увеличаване на капацитета, което не се компенсира с намаляване на капацитета другаде, ще изостри проблема със структурния свръхкапацитет. Комисията отбелязва, че проектът, за който е подадено уведомление, ще създаде нов капацитет на европейския пазар. Следователно за да бъде установен факторът за състоянието на конкуренцията, трябва да се анализира дали предложеният проект ще се изпълнява в сектор или в подсектор, засегнат от структурен свръхкапацитет.
(74)
Съгласно точка 3.3 от МСР от 1998 г., когато са налични достатъчни данни относно използването на капацитета, Комисията трябва да ограничи определянето на фактора за състоянието на конкуренцията до наличието или липсата на структурен/значителен свръхкапацитет в съответния сектор или подсектор.
(75)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г. Комисията разглежда дали инвестицията се извършва на пазар, бележещ спад, единствено при липса на достатъчно данни относно използването на капацитета. Въпреки това след Решение T-27/02, Kronofrance SA/Комисия Общият съд постанови, че точки 3.4 и 3.10 от МСР от 1998 г. трябва да се тълкуват в смисъл, че когато данните за използването на капацитета в съответния сектор не ѝ позволяват да заключи с положителност относно съществуването на структурен свръхкапацитет, Комисията трябва да провери дали разглежданият пазар бележи спад. С решение по дело Германия и други/Kronofrance SA Съдът потвърди решението на Общия съд.
(76)
Ето защо Комисията ще анализира първо дали са налични достатъчно данни относно използването на капацитета, а след това, ако данните относно използването на капацитета са недостатъчни или ако показват, че няма структурен свръхкапацитет, ще анализира дали пазарът бележи спад въз основа на данните относно видимото потребление. Допълнително, в изпълнение на точка 3.6 от МСР от 1998 г., след това Комисията трябва да анализира дали получателите на помощта са имали пазарен дял в размер на 40 %, преди да кандидатстват за помощта.
(77)
Пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското налично ниво на класификацията NACE. Освен това, за да се установи дали пазарът бележи спад и дали горната граница за пазарен дял е превишена, Комисията трябва също да определи съответния пазар на засегнатия/засегнатите от инвестиционния проект продукт/продукти.
6.3.1.2. Засегнати продукти
(78)
Инвестиционният проект се отнася до производството на OSB (Oriented Strand Board и плочи от дървесни частици.
(79)
Плочите от дървесни частици се произвеждат от нарязани на дребно дървени стърготини от кръгли трупи и/или рециклирани дървени стърготини, които са агломерирани с органично свързващо вещество. Те се използват предимно в мебелната промишленост и за вътрешна облицовка на жилищни сгради.
(80)
Плоскостите от OSB се произвеждат, като борови дървесни частици се пресоват на три слоя. OSB се използват предимно в областта на сглобяемите строителни елементи, амбалажната промишленост и за реставрацията на стари сгради. OSB са създадени през петдесетте години в Северна Америка. През осемдесетте и деветдесетте години те се наложиха на пазара на дървени плоскости и оттогава се използват като заместител на по-скъпия шперплат (от мека дървесина).
6.3.1.3. Съответен пазар
(81)
Съгласно точка 7.6 от МСР от 1998 г. съответният продуктов пазар обхваща продуктите, предвидени в инвестиционния проект, и продуктите, считани за техни заместители от потребителя (поради особените им характеристики, цени и предназначение) или от производителя (поради гъвкавостта на производствените инсталации). Съответният географски пазар обхваща по принцип ЕИП или съществена част от пазара в ЕИП, ако условията на конкуренция в нея се различават съществено от тези, които преобладават в останалата част на ЕИП.
(82)
Проектът се отнася до производството на плочи от OSB и дървесни частици. Според Германия производствените съоръжения не позволяват производството на няколко различни продукта, а само на варианти на един и същ продукт с различно качество на повърхностното покритие. Следователно според Германия по отношение на производството заместването въз основа на гъвкавостта на производствените инсталации следва да се изключи.
(83)
По отношение на потреблението плочите от дървесни частици и OSB до известна степен са взаимозаместими, а именно в сферата на производството на сглобяеми строителни елементи. Тази взаимозаместимост обаче може да се определи като ограничена, тъй като засяга по-малко от 10 % от размера на пазара (17), което изглежда се дължи на разликата в крайните приложения и на значителната разлика в цените (285 EUR/м3 за OSB спрямо 117 EUR/м3 за плочи от дървесни частици). Комисията счита, че взаимозаместимостта е твърде незначителна, за да даде основания за отнасяне на OSB и плочите от дървесни частици към един и същ продуктов пазар.
(84)
В своето решение за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, Комисията счете, че плочите от дървесни частици представляват отделен продуктов пазар. Тъй като тази констатация не е оспорена, Комисията заключава, че за целите на настоящата оценка плочите от дървесни частици формират самостоятелен съответен продуктов пазар.
(85)
Що се отнася до OSB, в решението за откриване на процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, се посочва, че в ЕИП е налице известна заместимост между OSB и (някои видове/категории) шперплат.
(86)
Шперплатът представлява продукт от слепени с полимер листове дървесина, който има многобройни приложения. По принцип той се състои от нечетен брой тънки пластове дървесина, слепени във фурнир със синтетично или естествено слепващо вещество. Съществува шперплат от мека дървесина и шперплат от твърда дървесина. Дърветата с мека дървесина, като например ела, бор, смърч са (в голямата си част) вечнозелени иглолистни (понятието не се отнася до твърдостта на дървесината), докато дърветата с твърда дървесина са широколистни, т.е. раждат плодове или ядки и обикновено през зимата са в покой).
(87)
За да има яснота относно степента на заместимост на OSB и различните видове/категории шперплат, Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно съответния пазар, към който принадлежат OSB.
(88)
Мненията, получени от Германия и от един от основните конкуренти на получателя на помощта, а именно KronoGroup, насочват към един и същ съответен пазар, който включва OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки. Само при тези крайни приложения е налице потенциал на заместване между OSB и шперплата, превишаващ 50 %. В същото време поради различните характеристики на материалите потенциалът на заместване при транспортните средства (съотношението якост/тегло) и в мебелната промишленост (оптични качества) е твърде ограничен (под 20 %). Тези доводи и степента на заместимост при различните крайни приложения са подкрепени с няколко проучвания, изготвени от Jaakko Pöyry (18).
(89)
Посочените в съображение 88 крайни приложения са почти еднакви с тези на шперплата от мека дървесина (единствената разлика е тази, че шперплатът от мека дървесина се използва широко също и в строителството, където OSB не са подходящи. От друга страна заместимостта между OSB и шперплата от твърда дървесина не е достатъчно голяма, че да позволява разглеждането им като принадлежащи към един и същ съответен пазар.
(90)
По тази причина Комисията определя съответния пазар, към който принадлежат OSB, като OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните/стенните облицовки, което до голяма степен съответства на пазара на OSB и шперплат от мека дървесина.
(91)
Въпреки че значително количество дървени плочи се транспортира през международните граници, става въпрос за обемист, тежък продукт. Поради това че като цяло транспортът на големи разстояния е скъп, териториалният обхват на транспортиране е ограничен до около 800 км. Отделните райони на доставка могат да се разглеждат като серия припокриващи се окръжности с център съответното производствено съоръжение. С оглед на разпръснатостта на отделните производствени съоръжения и на различните степени на припокриване на естествените райони на доставка ефектите отчасти се предават от една окръжност към друга и следователно може да се предположи, че Европейското икономическо пространство е съответният географски пазар и за двата разглеждани продукта (19).
6.3.1.4. Данни относно използването на капацитета
(92)
В съответствие с точка 7.7 от МСР от 1998 г. се счита, че е налице структурен свръхкапацитет, когато средно през последните пет години процентът на използване на капацитета в разглеждания сектор или подсектор е с повече от два процентни пункта по-нисък от този в целия производствен сектор. Счита се, че е налице значителен структурен свръхкапацитет, когато разликата спрямо средната стойност за производствения сектор надвишава пет процентни пункта.
(93)
Съгласно бележка под линия 13 от МСР от 1998 г. пазарните данни относно използването на капацитета трябва да бъдат установени на най-ниското ниво от класификацията NACE. Комисията счита, че производството на OSB и на плочи от дървесни частици от Glunz и OSBD отговаря на клас по NACE 20.20 (Производство на плочи от фурнир, шперплат, дървесина и дървесни частици), тъй като производството на плочи от дървесни частици, шперплат и OSB формира 81 % от цялото производство на дървени плоскости в Европа (20). Поради това Комисията смята за уместно да основе своята оценка на използването на капацитета на класа по NACE 20.20.
(94)
Германия предостави данни за средния годишен процент на натоварване за периода 1994-1998 г. (това са петте години, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП за клас по NACE 20.20 по отношение на производството на дървени плочи. Тези данни, получени от проучването на независим експерт (21), отговарят на изискванията на точка 7.7 от Многосекторната рамка, тъй като съответстват на отрасъла в най-ниското ниво по NACE.
(95)
Експертът е определил базата за изчисляване на годишния капацитет като дневния (23-часов) капацитет на една производствена мощност за 300 дни годишно. Тази база за изчисляване на годишния капацитет е пресметната въз основа на информацията, получена от индустрията, и собствената база данни на експерта (Wood-Based Panel Mill Databank), в които се включва информация относно капацитета на отделни заводи и пресовъчни съоръжения. Получената формула (23 часа/300 дни) отчита разликите във вида/възрастта на машините и конфигурациите на заводите.
(96)
В проучването се заключава, че средният годишен процент на използване на капацитета за периода 1994-1998 г. (това са годините, за които към момента на подаване на уведомлението са съществували данни) в ЕИП достига 88,8 % за плочи от дървесни частици, 80,4 % за OSB, 88,8 % комбинирано за плочи от дървесни частици и OSB и 85 % за дървени плоскости като цяло (NACE 20.20).
(97)
Съвкупното използване на капацитета в производството на дървесни плоскости (NACE 20.20) в ЕИП е описано подробно в следващата таблица:
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Общо производство (в 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Общ капацитет (в 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Процент на използване
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Комисията е взела предвид и второ проучване (22), осъществено по нейно искане. В това проучване при заложен дневен капацитет от 22 часа на ден и 345 дни годишно за периода 1995-1997 г. се изчислява средна стойност на използване на капацитета от 81,8 %. Това проучване обаче изглежда се основава на средния годишен капацитет само на модерни заводи; освен това в него не се предоставят никакви данни за оставащите години от периода 1994-1998 г.
(99)
В съответствие с точка 3.1 от МСР от 1998 г. Комисията ще използва по целесъобразност външни независими данни за оценката на вероятното въздействие върху конкуренцията на съответния пазар. Когато обаче набавянето на такива данни е трудно, Комисията се позовава изцяло на данните, представени от държавите-членки. В настоящия случай Комисията счита проучването, предоставено от Германия, за достатъчно надеждно. Освен това второто проучване, макар и да не предоставя пълна информация, води до същите заключения.
(100)
През периода 1994-1998 г. средният годишен процент на използване на капацитета за цялата производствена промишленост в ЕС възлиза на 81,72 %.
(101)
Предвид гореизложеното Комисията заключава, че инвестиционният проект ще доведе до увеличаване на капацитета в сектор, в който не е налице свръхкапацитет. Съгласно решението на Съда по Делото Kronofrance/Комисия обаче, когато заключи, че не е налице структурен свръхкапацитет, какъвто е настоящият случай, Комисията трябва да анализира дали пазарът бележи спад.
6.3.1.5. Данни относно видимото потребление
(102)
Съгласно точка 3.4 от МСР от 1998 г., за да установи дали пазарът бележи спад, Комисията сравнява развитието на видимото потребление на разглежданите продукти (с други думи продукцията плюс прибавения внос минус износя) с процента на растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло.
(103)
В съответствие с точка 7.8 от МСР от 1998 г. се смята, че пазарът на въпросния продукт или продукти бележи спад, ако през последните пет години средният годишен растеж на видимото потребление на въпросния продукт е значително (с поне 10 %) под средния годишен ръст на производствената промишленост в ЕИП като цяло, освен ако няма ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на потреблението. Пазар с абсолютен спад е пазарът, на който средният годишен растеж на видимото потребление е бил отрицателен през последните пет години.
(104)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. (23) е 5,78 %.
(105)
Проучването от независим консултант (24), което предоставя данни относно стойността на видимото потребление на плочи от дървесни частици (в милиарди евро), показва следните резултати за годините 1993-1998 г. (това са шестте години, за които съществуват данни към момента на подаване на уведомлението):
Млрд. евро
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
Плочи от дървесни частици
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Комисията отбелязва, че разликата в растежа (между 5,78 и 4,15 %) е над 10 %. Резултатът би бил същият, ако се вземат предвид данни до 1999 г. (т.e. за периода 1994-1999 г.), за което излага доводи KronoGroup.
(107)
В своите съображения Германия се позовава на точка 7.8 от МСР от 1998 г., в съответствие с която пазарът (дори когато средният годишен растеж е под този на производствената промишленост в ЕИП като цяло) не се разглежда като пазар с относителен спад, ако е налице ясно изразена възходяща тенденция по отношение на относителния растеж на търсенето на този продукт. Германия обосновава това твърдение с проучване, което показва, че през периода 1973-2003 г. видимото потребление на плочи от дървесни частици нараства с 36 % по-бързо от добавената стойност в производствената промишленост.
(108)
Комисията счита, че този довод не е достатъчен за доказване на наличието на ясно изразена възходяща тенденция в относителния растеж на търсенето на плочи от дървесни частици. Това условие в МСР от 1998 г. е насочено към ситуация, при която въпреки факта, че през последните пет години средният годишен растеж на съответния пазар е бил нисък, в последните няколко години обаче се наблюдава ясно изразена тенденция на растеж, която може да бъде преустановена през следващите години, т.e. в краткосрочен план, когато подпомогнатата инвестиция стане ефективна. Това би гарантирало, че отрицателното въздействие на помощта ще остане ограничено.
(109)
Проучването обаче се основава на данни за твърде дълъг период и не позволява правенето на прогнози за непосредственото бъдеще, което има по-голямо отношение към оценката на въздействието на инвестицията. Освен това то съдържа данни до 2003 г., които не са били достъпни към момента на подаване на първоначалното уведомление през 2000 г.
(110)
Ето защо Комисията счита, че пазарът на плочи от дървесни частици бележи относителен спад по смисъла на точка 7.8 от МСР от 1998 г. и на фактора за състоянието на конкуренцията T за този продукт трябва да бъде дадена стойност 0,75.
(111)
Средният годишен растеж на производствената промишленост в ЕИП като цяло за периода 1993-1998 г. възлиза на 5,78 %.
(112)
В уведомлението си Германия се позовава на проучване от независим консултант (25), което представя следните данни относно стойността на видимото потребление в ЕИП за периода 1993-1998 г. на OSB и шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки (в милиарди евро):
1993 г.
1994 г.
1995 г.
1996 г.
1997 г.
1998 г.
Растеж/г.
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Категории шперплат
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB и категории шперплат (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Следователно за съответния пазар, състоящ се от OSB и категориите шперплат за крайни приложения в областта на амбалажа, оградните платна, покривните и подовите покрития и вътрешните облицовки, разликата в растежа (5,78 % спрямо 5,765 %) не превишава 10 %. Оттук съгласно точка 7.8 от МСР от 1998 г. следва, че този съответен пазар не бележи спад и за пазара, към който принадлежат OSB, е приложим фактор за състоянието на конкуренцията T със стойност 1.
6.3.1.6. Пазарни дялове на съответния пазар
(114)
Съгласно точка 3.6 от МСР от 1998 г., когато оценява фактора за състоянието на конкуренцията, Комисията трябва да провери също дали пазарният дял на съответния пазар на групата, към която принадлежат Glunz и OSBD, възлиза на поне 40 %, което би означавало, че съществува риск предоставянето на помощ в максималните нива, които обикновено са разрешени в съответния регион, да предизвика неоправдано нарушаване на конкуренцията.
(115)
Германия представи следните данни за пазарните дялове на равнище ЕИП (27) за групата SONAE, което е дружеството майка на TAFISA, към което принадлежат Glunz и OSBD, за 1999 г. (преди инвестицията) и 2002 г. (след инвестицията):
Продуктови пазари
1999 г. (преди инвестицията)
2002 г. (след инвестицията)
Плочи от дървесни частици
[…] %
[…] %
OSB и категории шперплат (28)
[…] %
[…] %
(116)
Предоставените данни показват, че пазарният дял на групата SONAE към момента на подаване на уведомлението не е превишавал 40 % на съответните пазари. Следователно не е необходимо определените фактори за състоянието на конкуренцията да бъдат намалявани.
6.3.2. ФАКТОР „ВЛОЖЕН КАПИТАЛ/РАБОТНИ МЕСТА“
(117)
В предоставеното от нея мнение KronoGroup изразява становище, че преместените работни места след закриването на завода за производство на плочи от дървесни частици на Glunz в Засенбург не трябва да се вземат предвид при определянето на фактора „вложен капитал/работни места“ и фактора „регионално въздействие“ (и двата фактора се изчисляват въз основа на броя работни места, създадени чрез инвестицията). Според KronoGroup отчитането на тези работни места би било в противоречие със заявената цел в МСР от 1998 г. за създаване на работни места в съответния регион в полза на живеещите в региона.
(118)
Комисията счита, че понятието „създаване на работни места“ по смисъла на МСР от 1998 г. трябва да се тълкува в контекста на подпомагания регион, тъй като именно чрез създаването на работни места в този регион проектът допринася за регионалното развитие. По тази причина изглежда обосновано работните места, които са нови за съответния регион, да се считат за „създадени работни места“. Освен това създаването на работни места в подпомагания регион поради т.нар. ефект на разпространението е от полза на този регион дори когато работите места се попълват с работници, които пътуват от съседен район (който в настоящия случай не е подпомаган регион в същата държава-членка), и по този начин изпълнява основната цел на регионалната помощ.
(119)
Ето защо при определянето на факторите „вложен капитал/работни места“ и „регионално въздействие“, приложими за инвестиционния проект, Комисията ще вземе предвид тези работни места.
(120)
МСР от 1998 г. съдържа фактор „вложен капитал/работни места“, с който се коригира максималният допустим интензитет на помощта с цел да бъдат подкрепени тези проекти, които допринасят по-ефективно и в по-голяма степен за намаляване на безработицата чрез създаването на сравнително по-голям брой нови преки работни места.
(121)
Различните фактори за съотношението „вложен капитал/работни места“ са описани в точка 3.10.2 от МСР от 1998 г. В настоящия случай с общ размер на инвестицията от 199 400 000 EUR се създават 355 работни места. Това отговаря на съотношение 561 700 EUR/работно място, т.е. с цел коригиране на максималния допустим интензитет на помощта на фактора I трябва да бъде зададена стойност 0,8.
6.3.3. ФАКТОР „РЕГИОНАЛНО ВЪЗДЕЙСТВИЕ“ (M)
(122)
При фактора „регионално въздействие“ се взема предвид полезният ефект от нова подпомагана инвестиция върху икономиката на подпомагания регион. Създаването на работни места може да се използва като показател за приноса на един проект за развитието на съответния регион. Дадена капиталоемка инвестиция може да създаде значителен брой непреки работни места в разглеждания подпомаган регион, както и в съседни подпомагани региони. Под „създаване на работни места“ в този контекст се разбират работните места, създадени пряко от проекта, както и работните места, създадени от преките доставчици и клиенти в отговор на подпомаганата инвестиция.
(123)
Към момента на подаване на уведомлението от 7 август 2000 г. Германия е посочила, че непреките работни места, които ще бъдат създадени в резултат на инвестицията след цялостното завършване на центъра за дървообработване, ще достигнат общо 520, като те се подразделят според нуждите на всяко производство, както следва:
Производство на OSB
Непреки работни места
Производство на OSB
Допълнителни работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Непреки работни места
Производство на плочи от дървесни частици
Допълнителни работни места
Общо
Обработка на дървесина
61
11
70
12
154
Транспорт на дървен материал до заводите
42
8
77
14
141
Транспорт на свързващ компонент до заводите
5
8
13
Транспорт на гориво до заводите
2
3
5
Транспорт на меламинова хартия
1
1
Транспорт от завода до клиентите
50
9
76
14
149
Доставка на услуги (поддръжка, ремонт на съоръжения)
17
3
17
3
40
Услуги по почистване
5
5
10
Жилищно настаняване, потребителски стоки за персонала
2
5
7
Общо
184
31
262
43
520
(124)
Прогнозният брой създадени нови работни места се основава на следното изчисление:
(125)
Според Германия най-важният източник на създаване на непреки работни места - 309, създадени от двете производствени области, е снабдяването на заводите с материали и доставката на готова продукция до клиентите.
(126)
Предвижданото производство на приблизително […] м3 продукт от вида OSB ще доведе до оборот от около […] м3. За производството на 1 m3 готова продукция са необходими около […] м3 дървесина, което прави приблизително […] м3 дървесина годишно. Нуждата от свързващ компонент и химикали се оценява на […] тона годишно, а от гориво - на […] тона годишно.
(127)
Суровината за продуктите от OSB е 100 % дървесина, която се добива в радиус от около 100 км около завода. Необходимият дневен обем на заводите се изчислява на […] м3, транспортирани в камиони с вместимост […] м3. При два курса на ден и вместимост от […] м3, работата на 39 камиона и 39 водачи, 8 допълнителни работници и 3 механици води до създаването на общо 50 непреки работни места. Комисията все пак счита, че работните места на допълнителните работници не отговарят на определението за работни места, заложено в точки 3.7 и 7.5 от МСР от 1998 г. (29) Следователно тя приема, че непреките нови работни места за транспортирането на материали към заводите са 42.
(128)
Предвижданите продажби в размер на […] м3 за период от 251 работни дни биха довели до продукция от OSB от […] м3 на ден, транспортирана в камиони с вместимост […] м3. За 46 курса на ден ще са необходими 46 водачи, 9 допълнителни работници и 4 механици, което се равнява на общо 59 нови непреки работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на готова продукция до клиентите възлизат на 50.
(129)
Производственият капацитет в завода за плочи от дървесни частици се изчислява на около […] м3 сурови плочи от дървесни частици и […] м3 плочи с покритие. Предвижданите продажби достигат […] м3 за първия и […] м3 за втория продукт. Разликата между така предвиждания капацитет и прогнозните продажби се дължи на факта, че на значителна част от плочите от дървесни частици ще бъде направено покритие. Съвкупното търсене на дървесина се изчислява общо на […] м3 годишно. Нуждите от свързващ компонент и химикали възлизат на […] тона годишно, а за гориво - на […] тона годишно.
(130)
Дървесината за плочите от дървесни частици се добива също в обсег от около 100 км около завода. Необходимите количества на ден се изчисляват на […] м3 стволова дървесина, допълнителни […] м3 дървесина за амбалаж и […] м3 дървени стърготини. Транспортният капацитет се определя на […] м3 за стволова дървесина и […] м3 за амбалажна дървесина и дървени стърготини. Това прави 72 курса на ден, извършвани от 72 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици, което прави 91 непреки нови работни места. След приспадане на допълнителните работници създадените непреки работни места за превоз на материали до завода за плочи от дървесни частици възлизат на 77.
(131)
Предвижданият оборот в размер на […] м3 годишно при 251 работни дни би означавал обем на плочите от дървесни частици от […] м3 на ден, които се транспортират в камиони с вместимост […] м3. Когато от прогнозната бройка от 71 водачи, 14 допълнителни работници и 5 механици се извадят 14-те допълнителни работници, Комисията може да приеме, че за превоза на готова продукция до клиентите ще бъдат създадени 76 непреки работни места.
(132)
Германия не представя пояснения относно създаването на 19 непреки работни места за превоз на свързващ компонент, гориво и меламинова хартия за двата завода. Комисията обаче намира тази цифра за реалистична.
(133)
В заключение Комисията счита, че общият брой на новосъздадените непреки работни места в транспортния сектор може да се установи на 264.
(134)
Обработката на дървесина е втората по значимост област по отношение на създаването на непреки работни места, като за нея се приема, че се извършва 251 дни годишно.
(135)
За производството на OSB е необходима дървесина в обем от […] м3 на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. За механичната преработка на […] м3 са необходими 25 екипа от по 2 машинисти и 2 горски работници, плюс един допълнителен работник на всеки 6 екипа; всеки екип произвежда по […] м3 на ден. Оттук се формират 54 работни места. За ръчната преработка от […] м3 са необходими 13 горски работници, всеки от които произвежда по […] м3 на ден. Според изчисленията на Германия в допълнение към създадените по косвен път 67 работни места ще бъдат създадени 13 допълнителни работни места, с което броят на непреките работни места става 80. От 67 създадени непреки работни места обаче само 61 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(136)
За производството на плочи от дървесни частици са необходими […] м3 дървесина на ден, 95 % от която се преработва механично, а 5 % - ръчно. Въз основа на същите изчисления като направените в случая на подготвителните дейности в горското стопанство за производството на OSB Германия пресмята, че създадените непреки работни места са 41, включително 5 работни места за допълнителни работници. От 41-те създадени непреки работни места обаче само 32 са създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони и следователно само те ще бъдат взети предвид.
(137)
По отношение на количеството дървесина за амбалаж в размер на […] м3 дневно Германия изчислява, че 36 непреки работни места ще бъдат създадени в областта на получаването, превоза и оразмеряването, други 7 за допълнителни работници и 7 работни места в областта на закупуването на материали, логистиката и т.н. От тези 43 непреки работни места само 38 ще бъдат създадени в подпомагания регион и в съседните подпомагани региони.
(138)
Комисията счита, че в свързаните с горското стопанство дейности може да бъде определена бройка от общо 131 създадени непреки работни места.
(139)
Германия не представи данни относно създадените 51 непреки работни места и шестте допълнителни работни места в сектора на услугите, както и за жилищното настаняване и потребителските стоки. Като има предвид, че някои от тези работни места следва да са общи за двата завода, Комисията счита, че реалистичният брой за създадените непреки работни места е само 45.
(140)
С оглед на гореизложеното общият брой на непреките работни места, създадени в подпомагания регион и съседните подпомагани региони, възлиза на 440. Ако не се включват защитените непреки работни места, общият брой непреки работни места би бил 407. При съпоставяне с общия брой от 355 разкрити преки работни места, при всички случаи се стига до съотношение, което и в двата случая (440 или 407) превишава 100 %, което води до стойност на фактора „регионално въздействие“ (M) от 1,5.
6.3.4. МАКСИМАЛЕН ДОПУСТИМ ИНТЕНЗИТЕТ НА ПОМОЩТА ЗА ИНВЕСТИЦИОННИЯ ПРОЕКТ
(141)
Максималният допустим интензитет на помощта се изчислява по формулата R × T × I × M (30) съгласно точка 3.10 от МСР от 1998 г.
(142)
Тъй като факторът за състоянието на конкуренцията T е различен за двата разглеждани продукта (1 за OSB и 0,75 за плочите от дървесни частици), трябва да се определи как да бъде изчислен комбиниран фактор за състоянието на конкуренцията за целия проект. МСР от 1998 г. не предоставя насоки в този контекст.
(143)
При подобен случай в обхвата на МСР от 1998 г., който се отнася до два отделни продукта с различни фактори за състоянието на конкуренцията (дело C 15/2006 Pilkington (31)), Комисията отбелязва, че тъй като въпросният проект засяга напълно интегриран производствен обект, би било изкуствено двата фактора за състоянието на конкуренцията да се претеглят с относителния дял на инвестициите за всеки от двата продукта. Ето защо в този случай Комисията използва за претеглянето съотношението между капацитетите, създадени за двата продукта.
(144)
Както е пояснено в точка 2.3 от настоящото решение, в настоящия случай се разглеждат два завода (един за OSB и един за плочи от дървесни частици), свързани помежду си от обща техническа инфраструктура и обща администрация. Приемливите за финансиране разходи за всеки един от тези заводи могат да бъдат установени. Поради това, за разлика от решението Pilkington, е възможно да бъде изчислен общ фактор за състоянието на конкуренцията, като се използва съотношението на приемливите за финансиране разходи за двата продукта.
(145)
В своето становище относно решението за откриване на процедурата Германия предложи трети метод за претегляне на различните фактори за състоянието на конкуренцията за двата продукта, а именно въз основа на маржа на приноса (32) (Deckungsbeitrag) на двете производствени съоръжения. Според Германия това би гарантирало отчитането на приноса на всеки от разглежданите продукти към приходите от дейността.
(146)
В зависимост от използвания метод обединеният фактор за състоянието на конкуренцията за инвестиционния проект като цяло би бил 0,86 (когато изчислението се основава на относителните капацитети (33)), 0,85 (когато изчислението се основава на относителните инвестиционни разходи (34)) или 0,92 (когато изчислението се основава на относителните маржове на приноса (35)).
(147)
Тъй като другите два фактора за оценка, необходими за изчисляването на максималния допустим интензитет на помощта, са 0,8 (факторът вложен капитал/работни места, „I“) и 1,5 (факторът „регионално въздействие“, „M“), то окончателният максимален интензитет на помощта според формулата R × T × I × M, посочена в точка 3.10 от МСР от 1998 г., възлиза съответно на 36,12 %, 35,70 % и 38,64 %. Следователно при всички случаи интензитетът на помощта от 35 %, за който Германия е подала уведомление, е в съответствие с МСР от 1998 г.
(148)
Следователно не е необходимо да се взема решение кой от методите за изчисляване на комбинирания фактор за състоянието на конкуренцията трябва да се използва. При всички случаи обаче методът, предложен от Германия (който дава най-благоприятен резултат), следва да бъде отхвърлен, тъй като при него се използват данни от 2004 г., които не са били налични към момента на подаване на уведомлението.
6.3.5. ЛИПСА НА РАЗПОРЕЖДАНЕ ЗА ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(149)
Следва да се припомни, че Германия вече е изплатила на получателите помощ в общ размер на […] EUR (от договорената обща сума от 69 797 988 EUR).
(150)
В своето становище KronoGroup твърди, че Комисията е трябвало да разпореди временно възстановяване на помощта по реда на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
(151)
Издаването на разпореждане за възстановяване е мярка, която се взема в извънредни случаи и която Комисията може да предприеме, когато са изпълнени специалните условия, определени в член 11 от Регламент (ЕО) № 659/1999. KronoGroup не е представила убедителни доводи, показващи изпълнението на тези условия; във всеки случай Комисията е на мнение, че в настоящия случай разпореждането за възстановяване не би било уместно.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
Комисията установява, че Германия е привела в действие неправомерно въпросната помощ в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. При все това интензитетът на помощта от 35 %, приложен от Германия, е в съответствие с разпоредбите на МСР от 1998 г. Следователно въпросната помощ може да се разглежда като съответстваща на вътрешния пазар.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, приведена в действие от Германия в полза на Glunz AG и OSB Deutschland GmbH, в размер на 69 797 988 EUR, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 23 март 2011 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 23 päivänä maaliskuuta 2011,
valtiontuesta C 28/05 (ex NN 18/05 ja N 517/2000), jonka Saksa on myöntänyt yrityksille Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1764)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/524/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan (1),
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
(1)
Saksan viranomaiset ilmoittivat 4 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä ja 7 päivänä elokuuta 2000 saapuneeksi kirjatulla kirjeellään aikomuksestaan myöntää investointitukea. Suunniteltu tuki-intensiteetti on 35 prosenttia, ja tuki on tarkoitus myöntää yritysten Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH investointihankkeeseen, joka tähtää integroidun puunjalostuskeskuksen perustamiseen Nettgauhun (Sachsen-Anhalt). Suunniteltu tuki kirjattiin tukirekisteriin numerolla N 517/2000.
(2)
Saatuaan lisätietoja komissio teki 25 päivänä heinäkuuta 2001 päätöksen olla vastustamatta 35 prosentin tuki-intensiteettiä alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille vuonna 1998 annettujen monialaisten puitteiden (3) nojalla, jäljempänä ’vuoden 1998 monialaiset puitteet’.
(3)
Unionin tuomioistuin päätti kuitenkin asiassa T-27/02, Kronofrance vastaan komissio, 1 päivänä joulukuuta 2004 annetussa tuomiossaan (4) kumota kyseinen komission päätöksen.
(4)
Tästä syystä komission on tehtävä Saksan viranomaisten 7 päivänä elokuuta 2000 tekemän ilmoituksen perusteella uusi päätös.
(5)
Komissio kysyi 17 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Saksalta, haluaisivatko viranomaiset toimittaa komission päätöksen kumoamisen vuoksi lisätietoja 7 päivänä elokuuta 2000 tehtyyn ilmoitukseen. Viranomaisia muistutettiin asiasta 3 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Saksan viranomaiset vastasivat 23 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä mutta eivät toimittaneet tässä vaiheessa lisätietoja.
(6)
Saksa oli myöntänyt kyseisen tuen helmikuussa 2000 sillä edellytyksellä, että komissio hyväksyisi sen. Saksan viranomaiset aloittivat tuen maksun sen jälkeen, kun komissio oli 25 päivänä heinäkuuta 2001 tehnyt päätöksen olla vastustamatta toimenpidettä.
(7)
Koska tuomioistuin kumosi tuomiollaan 25 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyn komission päätöksen, Saksan viranomaisten on katsottava nykyisen oikeustilanteen vastaavan tilannetta, jossa päätöstä ei ole tehty. Saksa ei siis ole saanut komission hyväksyntää suunnitellulle tuki-intensiteetille (5). Tämän vuoksi komissio kirjasi asian sääntöjenvastaisesti myönnettyjen tukien rekisteriin numerolla NN 18/05.
(8)
Komissio ilmoitti Saksalle 20 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä tukea.
(9)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta.
(10)
Komissio sai yhden huomautuksen asianomaisilta osapuolilta. Tämä huomautus toimitettiin Saksan viranomaisille kommentoitavaksi. Saksa toimitti huomautuksensa 24 päivänä lokakuuta 2005 ja 24 päivänä tammikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.
(11)
Saksa pyysi 28 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (7) 7 artiklan 6 kohdan kolmannen virkkeen nojalla muodollisen tutkintamenettelyn keskeyttämistä, sillä Saksa ja Glunz AG olivat hakeneet Euroopan unionin tuomioistuimessa (yhdistetyt asiat C-75/05 P ja C-80/05 P) muutosta yleisen tuomioistuimen asiassa T-27/02, Kronofrance vastaan komissio, antamaan tuomioon, ja kanteen käsittely oli vielä kesken.
(12)
Komissio hyväksyi 9 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä menettelyn keskeyttämisen, kunnes unionin tuomioistuin antaisi ratkaisun yhdistetyissä asioissa C-75/05 P ja C-80/05 P, Saksa ym. vastaan Kronofrance.
(13)
Unionin tuomioistuin vahvisti 11 päivänä syyskuuta 2008 antamassaan tuomiossa (8) yleisen tuomioistuimen ratkaisun. Sen jälkeen asiaa C 28/05 koskeva muodollinen tutkintamenettely käynnistettiin uudelleen.
(14)
Saksa toimitti lisätietoja 4 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi vielä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.
II. TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS
2.1 TUKITOIMENPIDE
(15)
Das Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt päätti 29 päivänä helmikuuta 2000 myöntää investointitukea yrityksille Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH puunjalostuskeskuksen perustamiseen Nettgauhun (Sachsen-Anhalt). Tuen kokonaismäärä on 69 797 988 euroa.
(16)
Viranomaisten 4 päivänä elokuuta 2000 päivätyn ilmoituksen mukaan tuki myönnetään 46 201 868 euron avustuksena komission hyväksymän, alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman 28. puitesuunnitelman (9) mukaan. Tämä avustus on 23,17 prosenttia bruttomääräisistä tukikelpoisista kustannuksista.
(17)
Lisäksi vuonna 1999 annetun investointien verohuojennuslain (Investitionszulagengesetz) (10) nojalla myönnetään investointitukea, jonka määräksi komissio hyväksyi 23 596 120 euroa. Tämä investointituki on 11,83 prosenttia bruttomääräisistä tukikelpoisista investointikustannuksista.
(18)
Saksan viranomaisten mukaan yrityksille on jo maksettu […] (11) euroa tukea alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman 28. puitesuunnitelman nojalla ja […] euroa investointien verohuojennuslain mukaista tukea. Tästä seuraa, että Saksan viranomaiset olivat jo maksaneet tuensaajille yhteensä […] euroa (sovitusta 69 797 988 euron kokonaismäärästä).
2.2 TUENSAAJAT
(19)
Tuensaajia on kaksi.
(20)
Toinen tuensaajista on Hammiin (Nordrhein-Westfalen) sijoittautunut Glunz AG, jäljempänä ’Glunz’, joka perustettiin vuonna 1932 toimimaan puukaupan alalla. Yritys on 1960-luvulta alkaen tuottanut ja markkinoinut yksinomaan lastulevyä, keskitiheää kuitulevyä (MDF-levyä), OSB-levyä (Oriented Strand Board eli ns. suunnattu suurlastulevy) ja vaneria. Ilmoitusajankohtana portugalilaiseen SONAE-konserniin kuuluvalla yrityksellä Tableros De Fibras SA, jäljempänä ’TAFISA’, oli hallussaan 96,03 prosentin osuus Glunzista.
(21)
Toinen tuensaaja OSB Deutschland GmbH, jäljempänä ’OSBD’, on TAFISAn kokonaan omistama yritys. Se kuuluu siis samaan konserniin Glunzin kanssa ja molemmat yritykset ovat TAFISAn tytäryrityksiä. OSBD perustettiin 16 päivänä heinäkuuta 1999. Kun investointihanke Nettgaussa saatiin päätökseen, yritys aloitti OSB-tuotteiden tuotannon ja markkinoinnin.
2.3 INVESTOINTIHANKE
(22)
Investointihanke sijaitsee Nettgaussa (Sachsen-Anhalt). Se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu alue, jolla suuryritysten uusien investointien tukemiseen sallittu aluetuen enimmäisintensiteetti oli ilmoitusajankohtana 35 prosenttia brutto.
(23)
Glunz ja OSBD perustivat ensimmäistä kertaa liiketoimintaan käytettävälle maa-alueelle integroidun puunjalostuskeskuksen, joka muodostuu kahdesta toisiinsa liittyvästä tuotantolaitoksesta. Toisessa OSBD:n omistamassa tuotantolaitoksessa tuotetaan OSB-tuotteita ja toisessa Glunzin omistamassa tuotantolaitoksessa lastulevyä. Saksan toimittamien tietojen mukaan molempien tehtaiden tuotantoyksiköt ovat sidoksissa toisiinsa yhteisen teknisen infrastruktuurin vuoksi. OSB-levyä ja lastulevyä työstetään ja jalostetaan samoja hiomolaitteita, pinnoituskoneita ja ponttauskoneita käyttäen. Lisäksi OSB-levyn tuotannon sivutuotteena syntyviä lastuja käytetään viranomaisten mukaan naapurituotantolaitoksen lastulevytuotannossa. Viranomaiset esittävät, että tuotantolaitoksilla on myös yhteinen keskushallinto, joka vastaa markkinoinnista, toimituksista ja jakelusta.
(24)
Saksan mukaan Glunzin ja OSBD:n integroitu puunjalostuskeskus tarjoaa monia etuja tuotantolaitosten optimaalisen suunnittelun vuoksi. Yhteisellä teknisellä infrastruktuurilla on useita etuja erityisesti tuotettujen puulevyjen viimeistelyssä. Tämä mahdollistaa puuvalikoiman optimaalisen käytön, raaka-aineiden paremman hyödyntämisen ja sisäisen kierrätyksen.
(25)
Viranomaisten 7 päivänä elokuuta 2000 päivätyn ilmoituksen mukaan osa tuesta myönnetään OSB-tuotantoon ja osa lastulevytuotantoon. OSB-tuotantoon myönnetty tuki on 28,61 miljoonaa euroa, kun tukikelpoiset investointikustannukset ovat 81,8 miljoonaa euroa. Tuki vastaa siis 35 prosentin bruttotuki-intensiteettiä. Lastulevytuotantoon myönnetty tuki on 41,18 miljoonaa euroa, kun tukikelpoiset investointikustannukset ovat 117,6 miljoonaa euroa. Tuki vastaa niin ikään 35 prosentin bruttotuki-intensiteettiä.
(26)
Ilmoitusajankohtana Saksa arvioi, että integroitu puunjalostuskeskus luo Nettgauhun 355 vakituista työpaikkaa. Näistä 234 työpaikkaa syntyisi lastulevytuotantoon ja 121 OSB-tuotantoon. Viranomaisten mukaan tukialueelle luotaisiin myös 520 välillistä työpaikkaa. Näistä 33 on olemassa olevia työpaikkoja, joiden säilymisen tuki mahdollistaisi. Uusi investointi Nettgauhun oli tarkoitus toteuttaa tammikuun 2000 ja joulukuun 2002 välisenä aikana. Tuotannon suunniteltiin alkavan vuoden 2001 kuluessa, ja täysi tuotantovauhti oli tarkoitus saavuttaa kahden vuoden kuluessa.
(27)
Uuden OSB-tuotantolaitoksen tuotantokapasiteetin arvioitiin olevan […] m3 vuonna 2002. Vuonna 1999 TAFISA-konsernin OSB-tuotteiden tuotanto oli […] m3.
(28)
Vuonna 1999 Glunz-konsernin lastulevyn tuotantokapasiteetti oli […] m3. Saksan toimittamien tietojen mukaan kokonaistuotantokapasiteetti nousisi Nettgaun tuotantolaitosten […] m3:n panoksella […] m3:iin.
III. SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(29)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan tuen sallittu enimmäisintensiteetti määritetään laskelmalla, jossa sovelletaan monia tasoitustekijöitä. Erityisen merkittävä on tekijä, joka kuvaa kunkin toimialan kilpailutilannetta (kilpailutekijä T). Tämä tekijä voidaan määrittää neljälle seuraavalle tasolle: 0,25, 0,5, 0,75 tai 1. Sen voidaan katsoa olevan 1 vain silloin, kun toimiala (määritetty NACE-luokituksen tarkimmalle tasolle) ei kärsi ylikapasiteetista (ylikapasiteettitesti) ja/tai kun merkitykselliset markkinat (määritetty merkitykselliselle tuotteelle ja sitä korvaavalle tuotteelle) eivät ole taantuvat (taantumatesti).
(30)
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että sillä on epäilyjä OSB-levyn merkityksellisten markkinoiden määrittelyn suhteen. Sen vuoksi se ei pystynyt päättelemään, oliko kyse taantuvista markkinoista, jotta kilpailutekijä ”T” puolestaan olisi voitu määrittää.
IV. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(31)
Komissio vastaanotti 22 päivänä marraskuuta 2005 yhteisen huomautuksen (12) KronoGroup Switzerland -konserniin kuuluvilta kilpailevilta yrityksiltä (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG ja Kronofrance SA).
(32)
KronoGroup-konsernin yritykset toteavat huomautuksessaan, että markkinoiden määritelmän pitäisi sisältää sekä OSB-levy että havupuuvaneri. Lehtipuuvaneri on tuntuvasti kalliimpaa, ja sitä käytetään pääasiassa niillä aloilla (huonekaluteollisuus ja sisustustuotteet), joilla OSB-levyä ja havupuuvaneria käytetään vähän tai ei lainkaan. Yritykset viittasivat konsulttiyhtiö Jaakko Pöyryn laatimaan selvitykseen (13) ja Suomen metsäntutkimuslaitoksen julkaisuun perustellakseen kantansa.
(33)
KronoGroup-konserni esitti myös muita näkemyksiä, jotka voidaan tiivistää seuraavasti.
(34)
KronoGroup-konserni esittää, että määrittäessään markkinoiden taantumista komission pitäisi käyttää vuoteen 1999 ulottuvia tietoja, sillä kyseiset tiedot olivat jo saatavilla tuomioistuimen sittemmin kumoaman alkuperäisen hyväksymispäätöksen aikaan (heinäkuussa 2001). Vuosina 1995-1999 lastulevymarkkinoiden keskimääräinen kasvuluku oli negatiivinen (-4,626 %). KronoGroup-konserni myöntää kuitenkin, että vuosina 1994-1999 keskimääräinen kasvuaste oli positiivinen (0,456 %), vaikkakin kasvu oli heikompaa kuin ETA:n koko teollisuustuotannon kasvu.
(35)
KronoGroup-konserni toteaa edelleen, että komission pitäisi arvioida erikseen OSB-tuotantoon myönnetty ja lastulevytuotantoon myönnetty tuki, sillä kyseiset investoinnit, tuotantolaitokset ja tuotemarkkinat voidaan erottaa selvästi tosistaan. Tämä merkitsisi, että kaikki arviointitekijät määritettäisiin erikseen kummankin tuotantolaitoksen osalta.
(36)
KronoGroup-konsernin mukaan Glunz sulki lastulevytehtaan Sassenburgissa samaan aikaan, kun se investoi Nettgauhun. Sassenburg sijaitsee 30 kilometrin päässä Nettgausta, mutta toisen osavaltion eli Niedersachsenin alueella (14). Konserni viittaa sanomalehdessä julkaistuihin artikkeleihin, joiden mukaan Sassenburgin tehtaan koko henkilökunta työllistettiin Nettgaun uuteen tuotantolaitokseen. Tämä on konsernin mukaan vastoin vuoden 1998 monialaisten puitteiden päämäärää luoda työpaikkoja investointialueella asuville henkilöille. Näitä työpaikkoja ei sen mielestä pitäisi ottaa huomioon, kun määritetään vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaisia tekijöitä ”pääoman ja työvoiman suhde” ja ”alueellista vaikutusta koskeva tekijä” (molemmat tekijät perustuvat investoinnilla luotujen työpaikkojen määrään).
(37)
Lopuksi KronoGroup-konserni toteaa, että komission olisi pitänyt määrätä tukien takaisinperinnästä asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti (sääntöjenvastaisen tuen takaisinperintämääräys), sillä Glunz ja OSBD saivat merkittäviä kilpailuetuja niille jo osittain maksetun tuen vuoksi.
V. SAKSAN HUOMAUTUKSET
(38)
Saksan viranomaisten esittämät huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti.
5.1 OSB-TUOTTEIDEN MERKITYKSELLISTEN MARKKINOIDEN MÄÄRITTELYÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET
(39)
Saksa katsoo, että OSB-tuotteiden merkitykselliset markkinat käsittävät OSB-levyn ja vanerin loppukäytön pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Saksan mukaan kyseessä eivät ole taantuvat markkinat.
(40)
Käyttötarkoitukset, joissa OSB-levyä voidaan käyttää vanerin korvaavana tuotteena, ovat pääasiassa samat kuin havupuuvanerin tärkeimmät käyttösovellukset. Lehtipuuvanerin pääasiallisilla käyttöaloilla (huonekaluteollisuus, rakennusteollisuus ja kuljetusvälineiden varustelu) OSB-levyä ei sen sijaan voida käyttää sen teknisten ominaisuuksien vuoksi. OSB-levyn sisällyttäminen lehti- ja havupuuvanerin kokonaismarkkinoille ei tämän vuoksi vastaisi kyseisten markkinoiden todellista tilannetta. Saksan mukaan Jaakko Pöyry vahvistaa tämän käsityksen 21 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä asiantuntijalausunnollaan.
(41)
Jaakko Pöyry arvioi, että OSB-levyn potentiaaliset osuudet korvaavana tuotteena olisivat seuraavat: pakkaukset 40-60 %; aidat 70-80 %; kattorakenteet 70-90 %; lattiat 50-80 %; sisä- ja ulkoseinäpinnat 70-90 %.
(42)
Huonekaluteollisuudessa OSB-levy ei sovellu näkyville jääviin käyttötarkoituksiin pintaominaisuuksiensa vuoksi. OSB-levyn pinta on tuotantoprosessin (yhteenpuristetut puusäleet) vuoksi karkea ja epätasainen, eikä levyn ulkonäkö ole kovin viehättävä. Tämän vuoksi OSB-levyä ei voida koristepinnoittaa. OSB-levyä voidaan käyttää ainoastaan sellaisiin huonekalunosiin (esim. pehmustettujen huonekalujen tukirakenteissa), joissa se ei jää näkyviin. Näkymättömiin jäävien huonekalunosien tapauksessa OSB-levy ei kuitenkaan pysty kilpailemaan tuntuvasti edullisemman lastulevyn kanssa, jota yleensä käytetään tähän tarkoitukseen.
(43)
Rakennusteollisuudessa (muottien teko) on ratkaisevan tärkeää, että betonivaluissa käytettävät valumuotit ovat sileäpintaista materiaalia. Tuotantoprosessista johtuvien epätasaisuuksien vuoksi OSB-levy on pinnoitettava erikseen, jotta pintabetonin edellyttämä tasainen pinta voidaan saada aikaan. Tämä jatkojalostus on kallista ja korottaa lopputuotteen hintaa. OSB-levy on kilpailukykyistä vaneriin verrattuna ainoastaan silloin, kun sitä voidaan käyttää valumuoteissa useita kertoja. Tämä ei kuitenkaan käytännön syistä aina onnistu. Koska levyt ovat rakennustyömaalla raskaassa käytössä, niiden pinta voi vahingoittua. Jos levyihin tulee halkeamia, vaarana on, että OSB-levy vääntyy veden tai kosteuden vaikutuksesta tai muuttaa muulla tavoin muotoaan. Tämän vuoksi kalliin jatkojalostetun OSB-levyn toistuva käyttö ei aina ole mahdollista. Lisäksi OSB-levyn reunat voivat taipua ja altistuvat helpommin kosteuden vaikutuksille. Betonivalumuoteissa käytettäviltä materiaaleilta edellytetään myös korkeaa murto- ja taivutuslujuutta. Tässä suhteessa OSB-levy ei täytä rakennusteollisuuden valumuottimateriaaleilta edellytettyjä vaatimuksia. Havupuuvaneri soveltuu sitä vastoin suhteellisen edullisen hintansa ja tasaisen pintansa vuoksi hyvin tähän käyttötarkoitukseen, ja sitä käytetäänkin paljon rakennusteollisuudessa.
(44)
Myös kuljetusajoneuvojen tapauksessa tasainen pinta on tärkeä, ja tähän tarkoitukseen käytetyt levyt on usein pinnoitettava. OSB-levyn pinnoittaminen on eri syistä hankalaa. Vaikka OSB-levy pinnoitettaisiinkin esimerkiksi melamiinipaperilla, pinnoitus voi halkeilla OSB-levyn epätasaisen pintarakenteen vuoksi. Kun lastauksessa käytetään haarukkatrukkia, pintaan kohdistuu paikallista painetta. Tällöin kyseisiin kohtiin voi kosteassa tai märässä ympäristössä imeytyä vettä, joka voi johtaa levyn käyristymiseen tai vääntymiseen. Luja pinnoitus voidaan saada aikaan vain kalliiden jatkojalostusprosessien avulla. Toisin kuin lehtipuuvanerin pinta, joka on sen erityisen lujuuden vuoksi suhteellisen kestävää mm. raapiutumista ja painetta vastaan, OSB-levyn pinta ei myöskään ole riittävän luja kestämään kuljetusalan käyttötarkoituksissa aiheutuvia rasituksia ja paineita.
(45)
Kun arvioidaan OSB-levyn korvattavuutta havupuuvanerilla tai lehtipuuvanerilla, lähtökohdaksi on otettava OSB-levyn tekniset ominaisuudet ja mahdolliset käyttötarkoitukset sekä hintaero lehtipuuvaneriin verrattuna. Lehtipuuvanerin tekniset ominaisuudet ovat havupuuvaneria ja OSB-levyä paremmat. Lehtipuuvanerin hintaero niin OSB-levyyn kuin havupuuvaneriinkin verrattuna aiheuttaa kuitenkin sen, että lehtipuuvaneri ei ole yhtä kilpailukykyistä OSB-levyn ja havupuuvanerin yleisimmillä käyttöaloilla. Tämän vuoksi olisi virheellistä olettaa, että OSB-levyllä voidaan korvata kaikki vanerityypit, lehtipuuvaneri mukaan lukien.
(46)
OSB-levyn ja vanerin markkinat ovat pitkälle päällekkäiset, kun loppukäyttö tapahtuu pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Sama koskee myös OSB-levyn ja havupuuvanerin markkinoita. Ainoa ero markkinoiden määrittelyssä koskee rakennusteollisuutta (muottien teko). Tähän käyttötarkoitukseen OSB-levy ei sovellu, mutta havupuuvaneri sen sijaan on käyttökelpoista ja sitä myös käytetään alalla. Keskeistä siis on, että lehtipuuvaneria ei pidä sisällyttää OSB-levyn markkinoiden määritelmään.
5.2 LASTULEVYN MARKKINAKEHITYSTÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET
(47)
Saksan mukaan lastulevyn markkinoiden kilpailutekijäksi olisi määritettävä 1. Viranomaisten mukaan markkinoiden ei voida katsoa olevan taantuvat, sillä kysyntä markkinoilla on voimakkaassa nousussa vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(48)
Perustellakseen näkemystään Saksan viranomaiset toimittivat professori Stefan Collignonin (Harvard University, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15) tekemän selvityksen. Sen mukaan lastulevymarkkinoiden pitkän aikavälin kasvu on jaksolla 1972-2003 ollut 36 prosenttia koko tehdasteollisuustoimialaa nopeampaa. Saksa katsoo, että lastulevymarkkinoita ei voida pitää taantuvina tämän pitkäaikaisen, vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetun voimakkaan nousun vuoksi.
5.3 HANKKEEN ERI OSIEN TUKI-INTENSITEETIN MÄÄRITTÄMISTÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET
(49)
Jos komissio kuitenkin katsoo lastulevymarkkinoiden kilpailutekijän ”T” olevan 0,75, vaikka se on 1 OSB-markkinoilla, kokonaistuki-intensiteetti on Saksan mukaan määritettävä Nettgaun koko investointihankkeen osalta siten, että otetaan huomioon molempien tuotantolaitosten, ts. OSB-levyn ja lastulevyn tuotantolaitosten, bruttomarginaali.
(50)
Bruttomarginaalilla tarkoitetaan määrää, jonka yhden tuotteen katsotaan aikaansaavan yrityksen kiinteiden kustannusten kattamiseksi ja nettovoiton tuottamiseksi. Bruttomarginaali määritetään laskemalla kyseisen tuotteen suoraan aiheuttamien tulojen ja muuttuvien kustannusten välinen erotus.
(51)
Käyttämällä bruttomarginaalia viitearvona Nettgaun investointihankkeen yksittäisten osien tuki-intensiteetti voidaan määrittää siten, että ne vastaavat OSB-tuotannon ja lastulevytuotannon todellisia osuuksia liikevoitosta.
5.4 KRONOGROUP-KONSERNIN MUITA NÄKEMYKSIÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET
(52)
Saksan mukaan tuen arvioinnin pitäisi perustua niihin tosiseikkoihin, jotka olivat tiedossa 7 päivänä elokuuta 2000 eli ilmoitusajankohtana.
(53)
Saksa katsoo, että sen tulkinta pohjautuu vuoden 1998 monialaisiin puitteisiin. Saksa viittaa vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.1 kohtaan, jonka mukaan sallittu enimmäisintensiteetti määritetään ilmoitusajankohtana voimassa olevan tuen alueellisen enimmäismäärän perusteella. Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.6 kohdassa edellytetään myös markkinaosuuden laskemista ennen tukihakemuksen esittämistä. Vuoden 1998 monialaisten puitteiden liitteessä olevassa ”Valvonta jälkikäteen” -jaksossa esitetään lisäksi, että komissio voi tarkastaa toimitettujen tietojen oikeellisuuden ilmoituksen yhteydessä.
(54)
Saksa toteaa myös, että ilmoitusajankohtana ei ollut käytettävissä vuotta 1999 koskevia kulutustietoja. Jotta voitaisiin määrittää vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa edellytetty kulutuksen keskimääräinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana, tarvitaan kulutustiedot viimeisten kuuden vuoden ajalta, eikä viiden vuoden, kuten KronoGroup esittää. Tämä johtuu viranomaisten mukaan siitä, että määrätyn vuoden kasvuvauhti lasketaan vertaamalla kahden eri vuoden kasvuvauhtia keskenään.
(55)
Väitetystä työpaikkojen siirrosta Saksa toteaa, että Sassenburgin tuotantolaitos todella suljettiin. Saksan mukaan Sassenburgin tuotantolaitos oli Glunzin vanhin lastulevytehdas, ja sen toiminta oli huomattavan tappiollista. Tämän vuoksi sen toiminnan jatkuminen ei ollut enää mahdollista, ja tuotantolaitos olisi suljettu joka tapauksessa riippumatta uudesta investoinnista Nettgauhun. Aikaisemmin Sassenburgissa työskennelleet […] työtekijää palkattiin Nettgauhun ([…] % Nettgaun henkilöstöstä).
(56)
KronoGroup-konsernin näkemyksistä esittämissään huomautuksissa Saksan viranomaiset toteavat lisäksi, että vuoden 1998 monialaisissa puitteissa edellytetään ainoastaan, että uusia työpaikkoja perustetaan kyseiselle alueelle. Niissä ei sen sijaan vaadita, että työpaikkoihin on palkattava kyseisen alueen asukkaita. Päätarkoituksena on edistää kyseisen tukialueen kehitystä.
(57)
Saksan mukaan myös osa Sassenburgissa käytetyistä koneista siirrettiin Nettgauhun. Näitä koneita ei kuitenkaan sisällytetty hankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin, joten siirrolla ei ole tuen määrittämisen kannalta merkitystä. Näiden koneiden kirjanpitoarvo on noin […] euroa, joten niiden osuus kokonaisinvestointihankkeesta on joka tapauksessa erittäin vähäinen.
VI. OIKEUDELLINEN ARVIOINTI
(58)
Arviointi perustuu ilmoitusajankohtana 7 päivänä elokuuta 2000 tiedossa olleisiin tosiseikkoihin, lukuihin ja tilannearvioihin. Koska alkuperäinen ilmoitus on tehty jo jonkin aikaa ennen tätä päätöstä, olosuhteet ovat saattaneet muuttua, markkinat kasvaa ja hankkeeseen liittyvät tosiseikat ovat voineet kehittyä toisin, kuin alun perin suunniteltiin. Komissio ei kuitenkaan voi ottaa näitä tekijöitä huomioon arvioinnissaan. Komission on yleensä tehtävä päätöksensä, ennen kuin kyseinen investointi käytännössä toteutetaan, ja käytettävä lähtökohtana arvioita kehitysnäkymistä ja markkinoista. Vaikka muutaman vuoden kuluttua kuitenkin kävisi ilmi, että esimerkiksi markkinat kehittyivät arvioiden vastaisesti, tuki-intensiteettejä ei enää muuteta. Komission on käsiteltävänä olevassa asiassa tehtävä päätöksensä yli 10 vuoden kuluttua alkuperäisen ilmoituksen esittämisestä. Tästä huolimatta sen on perustettava arviointinsa ilmoitusajankohtana käytettävissä olleisiin tietoihin. Se ei voi ottaa huomioon myöhempiä tietoja.
6.1 SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU TUKI
(59)
Käsiteltävänä olevan tuen on myöntänyt jäsenvaltio SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtion varoista (ks. tämän päätöksen 2.1 jakso). Tuki tarjosi Glunzille ja OSBD:lle edun, sillä niiden olisi muutoin pitänyt vastata itse koko investoinnista. Koska merkittävä osa kyseisistä puulevyistä kuljetetaan kansainvälisille markkinoille, tällä puutalouden alalla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Tämän vuoksi molemmille yrityksille myönnetty taloudellinen etu vääristää kilpailua tavalla, joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio katsoo sen vuoksi, että ilmoitettu tukitoimenpide Glunz AG:n ja OSBD:n hyväksi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
6.2 ILMOITUSVELVOLLISUUS
(60)
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava kaikista tukitoimenpiteistään ennen niiden toteuttamista. Suunniteltu tuki on tarkoitus myöntää kahdesta aluetukijärjestelmästä, jotka komissio on jo hyväksynyt.
(61)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan suurille investointihankkeille myönnettävän tuen intensiteetti ei kuitenkaan kuulu hyväksyttyjen järjestelmien soveltamisalaan, jos tuki ylittää määrätyn raja-arvon.
(62)
Suunniteltu tuki on yhteensä 69 797 988 euroa. Jos tuen katsotaan liittyvän vain yhteen investointihankkeeseen, sovelletaan vuoden 1998 monialaisten puitteiden 2.1 kohdan ii alakohdassa asetettua ilmoitusvelvollisuutta, koska kokonaistuki on yli 50 miljoonaa euroa.
(63)
Kuten tämän päätöksen 2.3 jaksossa todetaan, Saksan viranomaiset esittivät ilmoituksessaan useaan otteeseen, että tuki myönnetään yhteen investointihankkeeseen.
(64)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.2 kohdan 2 alakohdan mukaan investointitukea ei saa jakaa keinotekoisesti alahankkeisiin ilmoitusvelvollisuuden välttämiseksi. Käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole kuitenkaan kyse tällaisesta tilanteesta. Vaikka investoinnin katsottaisiinkin koostuvan kahdesta erillisestä hankkeesta, investointituista Glunz-tuotantolaitokselle ja OSBD-tuotantolaitokselle olisi joka tapauksessa ilmoitettava.
(65)
Tämän vuoksi komissio päättelee, että tuesta on ilmoitettava ja se on arvioitava vuoden 1998 monialaisten puitteiden nojalla.
6.3 VUODEN 1998 MONIALAISTEN PUITTEIDEN MUKAISET KOLME ARVIOINTIPERUSTETTA
(66)
Jotta komissio voisi määrittää tukihankkeen sallitun enimmäisintensiteetin, sen on vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan määritettävä korkein mahdollinen tuki-intensiteetti, jonka kyseisellä tukialueella toimiva yritys voisi saada ilmoitusajankohtana voimassa olevan tuen alueellisen enimmäismäärän perusteella.
(67)
Koska ilmoitus tehtiin 7 päivänä elokuuta 2000, sovelletaan aluetukikarttaa vuosiksi 2000-2006 (16). Nettgau (Sachsen-Anhalt) sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, jossa tuen enimmäistaso oli ilmoitusajankohtana 35 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina (BAE) ilmaistuna. Komissio toteaa, että suunniteltu 35 prosentin bruttomääräinen tuki-intensiteetti ei ylitä sovellettavaa aluetuen enimmäistasoa.
(68)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukaan komission on sovellettava 35 prosentin arvoon kolmea tasoitustekijää, jotta voidaan määrittää kyseisen hankkeen sallittu enimmäisintensiteetti. Tasoitustekijät ovat kilpailutekijä (T), pääoman ja työvoiman suhde (I) ja alueellista vaikutusta koskeva tekijä (M).
(69)
Kuten edellä esitettiin, KronoGroup-konsernin mukaan komission pitäisi arvioida erikseen OSB-tuotantoon myönnetty ja lastulevytuotantoon myönnetty tuki sen sijaan, että määritettäisiin koko hankkeelle myönnetyn yhteenlaskettu tuki-intensiteetti. Konsernin mukaan kyseiset investoinnit, tuotantolaitokset ja tuotemarkkinat voidaan erottaa selvästi tosistaan.
(70)
Komissio toteaa, että vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.2 kohdan mukaan investointihankkeella tarkoitetaan yrityksen investointia käyttöomaisuuteen, joka on tarpeen tietyn tuotantopaikan perustamiseksi tai laajentamiseksi tai toimintaan, jonka tuloksena olemassa olevan tuotantopaikan tuote tai tuotantoprosessi muuttuu perusteellisesti.
(71)
Saksan viranomaiset esittävät yksityiskohtaisia perusteluja yhteyksistä näiden tuotantolaitosten välillä, jotka konsernin kaksi sisaryritystä perustavat samalle tehdasalueelle. Molempien laitosten tuotantoyksiköt on liitetty toisiinsa yhteisen teknisen infrastruktuurin avulla. OSB-levyä ja lastulevyä työstetään ja jalostetaan samoja hiomolaitteita, pinnoituskoneita ja ponttauskoneita käyttäen. Lisäksi OSB-levytuotannon sivutuotteena syntyviä lastuja käytetään naapurituotantolaitoksen lastulevytuotannossa. Tuotantolaitoksilla on myös yhteinen keskushallinto, joka vastaa markkinoinnista, toimituksista ja jakelusta.
(72)
Näiden samalle tehdasalueelle rakennettujen kahden tuotantolaitoksen välisten vahvojen teknisten, operatiivisten ja hallinnollisten yhteyksien vuoksi komissio katsoo, että OSB-yksikköön ja lastulevy-yksikköön tehdyt investoinnit muodostavat vain yhden investointihankkeen. Kyseessä on näin ollen investointi tuotantopaikan perustamiseen. Tämän vuoksi sallittu enimmäisintensiteetti määritetään koko investointihankkeelle.
6.3.1 KILPAILUTEKIJÄ (T)
6.3.1.1 Sovellettavat säännökset
(73)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.2 kohdan mukaan tuen hyväksyminen yrityksille, jotka toimivat rakenteellisen ylikapasiteetin aloilla, aiheuttaa erityisesti kilpailun vääristymisen vaaraa. Kapasiteetin kasvattaminen, jota ei kompensoida supistamalla kapasiteettia toisaalla, syventää rakenteellisen ylikapasiteetin ongelmaa. Komissio toteaa, että ilmoitettu hanke kasvattaa kapasiteettia sisämarkkinoilla. Kilpailutekijän määrittämiseksi on tämän vuoksi analysoitava, toteutetaanko ehdotettu hanke toimialalla tai alatoimialalla, jolla on rakenteellista ylikapasiteettia.
(74)
Jos kapasiteetin käytöstä on saatavilla riittävästi tietoa, komission on vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.3 kohdan mukaan rajattava kilpailutekijän määrittäminen siten, että tarkastellaan, onko kyseisellä toimialalla tai alatoimialalla rakenteellista tai huomattavaa ylikapasiteettia.
(75)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.4 kohdan mukaan komissio tarkastelee, tehdäänkö investointi taantuvilla markkinoilla, vain silloin kun kapasiteetin käytöstä ei ole saatavilla riittävästi tietoa. Asiassa T-27/02, Kronofrance vastaan komissio, annetun yleisen tuomioistuimen tuomion mukaan vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.4 ja 3.10 kohtaa on tulkittava siten, että mikäli tiedot kyseessä olevan toimialan kapasiteetin käytöstä eivät mahdollista rakenteellisen ylikapasiteetin olemassaolon vahvistamista, komission on tutkittava, ovatko kyseessä olevat markkinat taantumassa. Unionin tuomioistuin vahvisti asiassa Saksa ym. vastaan Kronofrance antamassaan tuomiossa yleisen tuomioistuimen tuomion.
(76)
Tästä syystä komission on aluksi arvioitava, onko kapasiteetin käytöstä saatavilla riittävästi tietoja. Jos tietoja ei ole tai jos tiedoista ilmenee, että markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia, komissio tutkii kulutustietojen perusteella, ovatko kyseessä taantuvat markkinat. Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.6 kohdan mukaan komission on vielä arvioitava, onko tuensaajilla ennen tukihakemuksen esittämistä ollut jo hallussaan 40 prosentin osuus markkinoista.
(77)
Kapasiteetin käyttöä koskevat markkinatiedot on määritettävä tarkimmalle NACE-luokitustasolle. Jotta voidaan arvioida, ovatko markkinat taantuvat ja ylittyykö markkinaosuusraja, komission on lisäksi määriteltävä investointihankkeen kohteena olevien tuotteiden merkitykselliset markkinat.
6.3.1.2 Tuotteet
(78)
Investointihanke koskee OSB-levyn (Oriented Strand Board) ja lastulevyn tuotantoa.
(79)
Lastulevyn tuotannossa tukkipuulastut ja/tai kierrätetyt puulastut puristetaan levyksi orgaanisen sideaineen avulla. Lastulevyä käytetään pääasiassa huonekaluteollisuudessa ja sisärakenteissa.
(80)
OSB-levyn tuotannossa mäntylastut puristetaan kolmikerrokselliseksi levyksi. OSB-levyä käytetään pääasiassa valmistalojen rakentamisessa, pakkausteollisuudessa ja rakennusten peruskorjauksissa. OSB-levy kehitettiin 1950-luvulla Pohjois-Amerikassa. OSB-levy on 1980- ja 1990-luvuilla yleistynyt myös puulevymarkkinoilla, ja sitä käytetään usein kalliimman (havupuu)vanerin korvaavana tuotteena.
6.3.1.3 Merkitykselliset markkinat
(81)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.6 kohdan mukaan merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät investointihankkeessa tarkoitetut tuotteet ja soveltuvissa tapauksissa niitä kuluttajan mielestä (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) korvaavat tuotteet taikka tuottajan kannalta (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) korvaavat tuotteet. Merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät periaatteessa Euroopan talousalueen tai vaihtoehtoisesti merkittävän alueen siitä, jos kyseisellä alueella vallitsevat kilpailuedellytykset eroavat riittävästi Euroopan talousalueen muista alueista.
(82)
Hanke koskee OSB- ja lastulevyn tuotantoa. Saksan mukaan tuotantolaitoksissa ei voida tuottaa useampia eri tuotteita, vaan ainoastaan saman tuotteen eri muunnelmia, joiden pintaominaisuudet vaihtelevat. Viranomaisten mukaan tuottajan kannalta ei ole kyse korvattavuudesta, joka perustuisi tuotantolaitoksen joustavaan käyttöön.
(83)
Kysynnän kannalta lastulevy ja OSB-levy ovat jossakin määrin korvattavissa toisillaan erityisesti valmistalojen rakentamisen alalla. Korvattavuus käsittää kuitenkin alle 10 prosenttia markkinavolyymista, ja sitä on siis pidettävä rajoitettuna (17). Tämä näyttää johtuvan tuotteiden loppukäyttötarkoitusten eroista ja merkittävästä hintaerosta (OSB-levy maksaa 285 euroa/m3 ja lastulevy 117 euroa/m3). Komissio pitää tällaista korvattavuutta liian vähäisenä, jotta OSB-levyn ja lastulevyn voitaisiin katsoa muodostavan samat merkitykselliset tuotemarkkinat.
(84)
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään komissio katsoi, että lastulevy muodostaa erilliset tuotemarkkinat. Koska tätä näkemystä ei ole asetettu kyseenalaiseksi, komissio päättelee, että tässä arvioinnissa lastulevyn katsotaan muodostavan erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat.
(85)
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, että OSB-levy voidaan jossakin määrin korvata vanerilla (tietyt laadut ja lajit) ETA:n markkinoilla.
(86)
Vaneri on monipuolinen puun ja polymeerin yhdiste. Vaneri koostuu vähintään kolmesta ohuesta puuviilusta, jotka liimataan synteettisellä tai orgaanisella liima-aineella. Vaneria valmistetaan sekä havu- että lehtipuusta. Kuusen ja männyn kaltaisille havupuille on yleensä ominaista ikivihreät neulaset (havupuita kutsutaan myös pehmeäpuulajeiksi, mutta käsite ei viittaa puun lujuuteen). Lehtipuille (joita kutsutaan myös kovapuulajeiksi) on puolestaan ominaista leveät lehdet, hedelmät tai pähkinät, ja pääosa lehtipuista on kesävihantia.
(87)
Jotta saataisiin selvitettyä, missä määrin OSB-levy on korvattavissa eri vanerityypeillä tai -lajeilla, komissio kehotti asianomaisia ottamaan kantaa OSB-levyn markkinoiden rajaamiseen.
(88)
Sekä Saksan että tuensaajien merkittävän kilpailijan, KronoGroup-konsernin, esittämistä näkemyksistä ilmenee, että merkitykselliset markkinat käsittävät OSB-levyn ja vanerin loppukäytön pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Vain näissä käyttötarkoituksissa OSB-levyn ja lastulevyn mahdollinen keskinäisen korvaavuuden aste on yli 50 prosenttia. Sen sijaan mahdollinen korvaavuuden aste on varsin alhainen (20 %) kuljetusajoneuvoissa (lujuuden ja painon suhde) ja huonekaluteollisuudessa (ulkonäkövaatimukset) levyiltä edellytettävien ominaisuuksien vuoksi. Nämä käsitykset ja korvaavuuden asteet eri loppukäyttötarkoituksissa vahvistettiin myös Jaakko Pöyryn laatimissa selvityksissä (18).
(89)
Johdanto-osan 88 kappaleessa mainitut loppukäyttötarkoitukset ovat lähes samat kuin havupuuvanerilla (ainoa ero on se, että havupuuvaneria käytetään lisäksi rakennusteollisuudessa, toisin kuin OSB-levyä). OSB-levyn ja lehtipuuvanerin keskinäinen korvattavuus ei sen sijaan ole tasolla, jonka perusteella niiden pitäisi katsoa kuuluvan samoille merkityksellisille markkinoille.
(90)
Tämän vuoksi komissio katsoo OSB-levyn merkityksellisten markkinoiden kattavan OSB-levyn ja vanerin loppukäytön pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Nämä markkinat vastaavat pitkälti OSB-levyn ja havupuuvanerin markkinoita.
(91)
Vaikka merkittävä osa puulevyistä viedään toisiin maihin, kyseessä on kookas ja raskas tuote. Kuljettaminen pitkien etäisyyksien päähän on kuitenkin yleensä liian kallista, joten kuljetussäde on noin 800 kilometriä. Yksittäiset toimitusalueet muodostavat useita päällekkäisiä kehiä, joiden keskustan muodostaa tuotantolaitos. Koska yksittäiset tuotantolaitokset sijaitsevat erillään toisistaan ja luonnollisten toimitusalueiden päällekkäisyys vaihtelee, vaikutukset voivat siirtyä alueelta toiselle. Onkin siis pääteltävä, että molempien tuotteiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat ETA:n laajuiset (19).
6.3.1.4 Kapasiteetin käyttöä koskevat tiedot
(92)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.7 kohdan mukaan rakenteellista ylikapasiteettia katsotaan olevan olemassa, jos viimeisten viiden vuoden aikana kapasiteetin käyttöaste asian kannalta merkityksellisellä toimialalla tai alatoimialalla on keskimäärin 2 prosenttiyksikköä alle teollisuustuotannon yleisen kapasiteetin käyttöasteen. Rakenteellisen ylikapasiteetin katsotaan olevan vakavaa, jos ero teollisuustuotannon keskiarvoon on yli 5 prosenttiyksikköä.
(93)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden alaviitteen 13 mukaan kapasiteetin käyttöä koskevat markkinatiedot määritetään NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkimman mahdollisen tason mukaisesti. Komissio katsoo, että Glunzin ja OSBD:n OSB-levyn ja lastulevyn tuotanto kuuluu NACE-koodissa 20.20 (Vaneriviilun valmistus; ristiinliimatun vanerin, laminaatti-, lastu- ja kuitulevyjen ja muiden paneelien ja levyjen valmistus) tarkoitettuun toimialaan, koska lastulevyn, vanerin ja OSB-levyn tuotanto muodostaa 81 prosenttia puulevyn kokonaistuotannosta Euroopassa (20). Tämän vuoksi komissio katsoo, että se voi ottaa kapasiteetin käyttöä koskevan arviointinsa lähtökohdaksi NACE-koodin 20.20.
(94)
Saksan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja keskimääräisestä käyttöasteesta ETA:ssa kaudella 1994-1998 (näitä viittä vuotta koskevat tiedot olivat saatavilla ilmoitusajankohtana) NACE-koodin 20.20 mukaisen puulevytuotannon osalta. Nämä tiedot, jotka riippumattoman asiantuntijan (21) laatima selvitys vahvistaa, täyttävät vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.7 kohdan mukaiset vaatimukset, sillä ne vastaavat NACE-toimialaluokituksen jaottelun tarkinta mahdollista tasoa.
(95)
Asiantuntija on määrittänyt vuosikapasiteetin laskennan lähtökohdaksi tuotantolaitoksen (23 tunnin) päivittäiskapasiteetin 300 päivänä vuodessa. Tämä vuosikapasiteetin viitearvo on määritetty teollisuusalan edustajien toimittamien tietojen ja asiantuntijan oman tietokannan (Wood-Based Panel Mill Databank) avulla, joka sisältää tietoja yksittäisten tuotantoyksikköjen ja puristamojen kapasiteetista. Viitearvossa (23 h/300 vrk) otetaan huomioon koneiden tyypin ja iän erot sekä tuotantolaitoksen kokoonpano.
(96)
Selvityksessä pääteltiin, että vuosittainen kapasiteetin käyttöaste ETA:ssa kaudella 1994-1998 (näitä viittä vuotta koskevat tiedot olivat saatavilla ilmoitusajankohtana) oli lastulevyn osalta 88,8 prosenttia, OSB-levyn osalta 80,4 prosenttia, lastulevyn ja OSB-levyn osalta yhteensä 88,8 prosenttia ja kaikkien puulevyjen osalta yhteensä (NACE 20.20) 85 prosenttia.
(97)
Kokonaiskapasiteetin käyttöastetta puulevyteollisuudessa (NACE 20.20) ETA:ssa koskevat yksityiskohtaiset tiedot on esitetty seuraavassa taulukossa:
1994
1995
1996
1997
1998
Kokonaistuotanto (1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kokonaiskapasiteetti (1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Käyttöaste
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komissio on ottanut huomioon myös toisen teettämänsä asiantuntijaselvityksen (22). Tässä toisessa selvityksessä kapasiteetin viitearvoksi otettiin 22 tuntia päivässä 345 päivänä vuodessa kaudella 1995-1997 ja keskimääräiseksi käyttöasteeksi saatiin 81,8 prosenttia. Tässä selvityksessä käsitellään kuitenkin ilmeisesti nykyaikaisten tuotantolaitosten keskimääräistä vuosikapasiteettia, ja lisäksi siitä puuttuvat kauden 1994-1998 muita vuosia koskevat tiedot.
(99)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.1 kohdan mukaan komissio käyttää riippumattomilta ulkopuolisilta saatuja tietoja arvioidessaan vaikutuksia kilpailuun merkityksellisillä markkinoilla. Jos näitä tietoja ei ole helposti saatavilla, komissio perustaa harkintansa täysin jäsenvaltioiden lausuntoihin. Komissio pitää Saksan toimittamaa selvitystä riittävän luotettavana. Lisäksi toinen selvitys johtaa samaan lopputulokseen, vaikkakaan se ei tarjoa täydellisiä tietoja.
(100)
Kaudella 1994-1998 vuotuinen kapasiteetin käyttöaste oli keskimäärin 81,72 prosenttia koko unionin tehdasteollisuudessa.
(101)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että investointihanke johtaa kapasiteetin kasvattamiseen alalla, jossa ei esiinny ylikapasiteettia. Jos komissio päättelee, että markkinoilla ei ole rakenteellista ylikapasiteettia - kuten tässä tapauksessa -, sen on kuitenkin asiassa Kronofrance vastaan komissio annetun tuomion mukaan analysoitava, onko kyse taantuvista markkinoista.
6.3.1.5 Kulutustiedot
(102)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.4 kohdassa edellytetään, että määritettäessä, onko kyse taantuvista markkinoista, komissio vertailee kyseisten tuotteiden kulutusta (eli tuotantoa, johon on lisätty tuonti ja josta on vähennetty vienti) ETA:n koko teollisen tuotantotoiminnan kasvuvauhtiin
(103)
Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdan mukaan kyseisten tuotteiden markkinoiden katsotaan olevan taantuvia, jos niiden vuotuinen kasvuvauhti viimeisten viiden vuoden aikana on keskimäärin merkittävästi (yli 10 %) hitaampaa kuin vuotuinen talouskasvu ETA:ssa, jollei tuotteiden suhteellinen kysyntä ole voimakkaassa nousussa. Markkinoiden taantuman katsotaan olevan täydellistä, jos kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu on viimeisten viiden vuoden aikana ollut negatiivinen.
(104)
Tehdasteollisuuden keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti ETA:ssa vuosina 1993-1998 (23) oli 5,78 prosenttia.
(105)
Riippumattoman asiantuntijan selvityksessä (24) esitetään lastulevyn kulutustietoja (miljardia euroa) kaudella 1993-1998 (näitä kuutta vuotta koskevat tiedot olivat saatavilla ilmoitusajankohtana). Tiedot on esitetty seuraavassa taulukossa:
Mrd. euroa
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Kasvu/vuosi
Lastulevy
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komissio toteaa, että kasvuvauhdin ero on yli 10 prosenttia (5,78 % verrattuna 4,15 %). Tulos on sama, vaikka lähtökohtana olevat tiedot ulottuisivat vuoteen 1999 asti (ts. kausi 1994-1999), kuten Kronogroup esittää.
(107)
Saksa viittaa huomautuksessaan vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohtaan. Sen mukaan markkinoiden ei katsota olevan taantuvat (vaikka vuotuinen kasvuvauhti olisi alle koko ETA:n tehdasteollisuuden vuotuisen keskiarvon), jos tuotteiden suhteellinen kysyntä on voimakkaassa nousussa. Saksa perustaa kantansa tutkimukseen, jonka mukaan kaudella 1973-2003 lastulevyn kulutus kasvoi 36 prosenttia nopeammin kuin tehdasteollisuuden arvonlisä.
(108)
Komissio katsoo, että pelkästään tämän perusteella ei voida osoittaa, että lastulevyn suhteellinen kysyntä on voimakkaassa nousussa. Tämä vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukainen edellytys tarkoittaa tilannetta, jossa keskimääräinen vuosittainen kasvuvauhti on toki merkityksellisillä markkinoilla ollut viimeisten viiden vuoden ajan alhainen mutta kääntynyt kuitenkin selvästi havaittavissa olevaan nousuun, joka voisi tulevina vuosina (eli lyhyellä aikavälillä) jatkua, kun tuettua investointia aletaan hyödyntää. Näin varmistettaisiin, että tuen aikaansaamat kilpailunvääristymät olisivat vähäisiä.
(109)
Selvitys perustuu tätä vastoin hyvin pitkän aikavälin tietoihin, joiden perusteella ei voida laatia lähitulevaisuutta koskevia ennusteita, jotka ovat merkittävämpiä vaikutusten arvioinnin kannalta.
(110)
Tämän vuoksi komissio katsoo, että lastulevymarkkinat ovat vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla suhteellisesti taantuvat ja tämän tuotteen kilpailutekijäksi T määritetään 0,75.
(111)
Tehdasteollisuuden keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti ETA:ssa vuosina 1993-1998 oli 5,78 prosenttia.
(112)
Saksan toimittamassa ilmoituksessa viitataan riippumattoman konsultin laatimaan tutkimukseen (25). Se sisältää seuraavassa taulukossa esitetyt tiedot OSB-levyn ja vanerin kulutuksesta (miljardia euroa) kaudella 1993-1998 ETA:ssa, kun loppukäyttö tapahtuu pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa.
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Kasvu/vuosi
OSB-levy
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Vanerityypit
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Erityyppiset OSB-levyt ja vanerit (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
Merkityksellisillä markkinoilla, eli OSB-levyn ja vanerin markkinoilla, kasvuvauhdin ero ei ole yli 10 prosenttia (5,765 % verrattuna 5,78 %), kun loppukäyttö tapahtuu pakkauksissa, aidoissa, kattorakenteissa ja lattiamateriaalina sekä sisä- ja ulkoseinien vuorauksessa. Tästä syystä merkitykselliset markkinat eivät ole vuoden 1998 monialaisten puitteiden 7.8 kohdassa tarkoitetulla tavalla taantuvat. OSB-levyn markkinoihin sovellettavaksi kilpailutekijäksi T määritetään 1.
6.3.1.6 Markkinaosuudet merkityksellisillä markkinoilla
(114)
Kun komissio määrittää kilpailutekijää, sen on vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.6 kohdan mukaan arvioitava, onko konsernin (johon Glunz ja OSBD kuuluvat) markkinaosuus merkityksellisillä markkinoilla vähintään 40 prosenttia. Tällöin olisi vaarana, että kyseisellä alueella tavallisesti sallittujen tukimäärien myöntäminen voi vääristää kilpailua kohtuuttomasti.
(115)
Saksa on toimittanut seuraavat tiedot SONAE-konsernin (Glunz ja OSBD kuuluvat yritykseen TAFISA, jonka emoyhtiö on SONAE) markkinaosuuksista ETA:ssa (27) vuosina 1999 (ennen investointia) ja 2002 (investoinnin jälkeen):
Tuotemarkkinat
1999 (ennen investointia)
2002 (investoinnin jälkeen)
Lastulevy
[…] %
[…] %
Erityyppiset OSB-levyt ja vanerit (28)
[…] %
[…] %
(116)
Toimitetut numerotiedot osoittavat, että SONAE-konsernin osuus merkityksellisillä markkinoilla ei ylittänyt 40 prosenttia ilmoitusajankohtana. Tästä seuraa, että määritettyjä kilpailutekijöitä ei tarvitse alentaa.
6.3.2 PÄÄOMAN JA TYÖVOIMAN SUHDE
(117)
KronoGroup-konserni esitti huomautuksessaan, että Glunzin Sassenburgissa sijaitsevan lastulevytehtaan sulkemisen jälkeen siirrettyjä työpaikkoja ei pitäisi ottaa huomioon määritettäessä ”pääoman ja työvoiman suhdetta” ja ”alueellista vaikutusta osoittavaa tekijää” (molemmat tekijät perustuvat investoinnilla luotujen työpaikkojen määrään). Näiden työpaikkojen huomiointi olisi KronoGroup-konsernin mukaan vastoin vuoden 1998 monialaisten puitteiden ilmoitettua tavoitetta eli työpaikkojen luomista kyseisen alueen asukkaille.
(118)
Vuoden 1998 monialaisissa puitteissa tarkoitettua työpaikkojen luomisen käsitettä on tulkittava tukialueen perusteella, sillä hanke edistää aluekehitystä luomalla työpaikkoja kyseisellä alueella. Tämän vuoksi vaikuttaa oikeutetulta hyväksyä ”luoduiksi työpaikoiksi” sellaiset työpaikat, jotka ovat uusia kyseisellä alueella. Lisäksi työpaikkojen luominen tukialueelle hyödyttää epäilemättä kyseistä aluetta heijastusvaikutusten vuoksi myös siinä tapauksessa, että työpaikkoihin palkattaisiinkin työntekijöitä, jotka asuvat naapurialueilla (tässä tapauksessa saman jäsenvaltion alueella, joka ei ole aluetukikelpoinen). Näin ollen myös aluetukien päätarkoitus saavutetaan.
(119)
Näistä syistä komissio ottaa nämä työpaikat huomioon määrittäessään investointihankkeen pääoman ja työvoiman suhdetta ja alueellista vaikutusta koskevaa tekijää.
(120)
Vuoden 1998 monialaisissa puitteissa tarkoitetulla pääoman ja työvoiman suhteella pyritään mukauttamaan sallittu enimmäisintensiteetti siten, että suositaan hankkeita, joilla luodaan suhteellisen suuri määrä uusia suoria työpaikkoja ja jotka tämän vuoksi tosiasiassa alentavat tehokkaammin työttömyyttä.
(121)
Pääoman ja työvoiman suhteeseen vaikuttavat eri tekijät on lueteltu vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.10 kohdan 2 alakohdassa. Tässä tapauksessa kokonaisinvestointi on 199 400 000 euroa, ja sillä luodaan 355 työpaikkaa. Tällöin suhteeksi saadaan 561 700 euroa työpaikkaa kohden, ja sallitun enimmäisintensiteetin tasoitustekijä ”I” on 0,8.
6.3.3 ALUEELLISTA VAIKUTUSTA KOSKEVA TEKIJÄ (M)
(122)
Alueellista vaikutusta koskevassa tekijässä otetaan huomioon tuetun uuden investoinnin myönteiset vaikutukset tukea saavien alueiden talouteen. Työpaikkojen luomista voidaan käyttää osoittimena siitä, miten hanke edistää alueen kehitystä. Pääomavaltainen investointi voi luoda välillisesti huomattavan määrän työpaikkoja kyseisellä tukialueella ja sen läheisyydessä sijaitsevilla tukialueilla. Työpaikkojen luomisella tarkoitetaan tässä yhteydessä sellaisten työpaikkojen luomista, jotka liittyvät suoraan hankkeeseen, sekä ensisijaisten alihankkijoiden ja asiakkaiden luomia työpaikkoja.
(123)
Saksan viranomaiset arvioivat ilmoitusajankohtana 7 päivänä elokuuta 2000, että investoinnin avulla luotujen välillisten työpaikkojen määrä puunjalostuskeskuksen valmistuttua on yhteensä 520. Työpaikat jakautuvat seuraavasti eri tuotantoyksiköihin:
OSB-levyn tuotanto
Välilliset työpaikat
OSB-levyn tuotanto
Lisätyövoima
Lastulevyn tuotanto
Välilliset työpaikat
Lastulevyn tuotanto
Lisätyövoima
Yhteensä
Puunkorjuu
61
11
70
12
154
Puukuljetus tehtaalle
42
8
77
14
141
Liimakuljetus tehtaalle
5
8
13
Polttoainekuljetus tehtaalle
2
3
5
Melaniinipaperin kuljetus
1
1
Kuljetus tehtaalta asiakkaille
50
9
76
14
149
Palvelut (laitteiden huolto ja korjaus)
17
3
17
3
40
Puhtaanapitopalvelut
5
5
10
Henkilöstön asunnot ja kulutushyödykkeet
2
5
7
Yhteensä
184
31
262
43
520
(124)
Luotavien työpaikkojen arvioitu määrä on laskettu seuraavassa esitetyllä tavalla.
(125)
Saksan mukaan eniten välillisiä työpaikkoja luodaan kummankin tuotantoyksikön materiaalikuljetusten ja lopputuotteiden kuljetusten kautta. Näin luodaan 309 työpaikkaa.
(126)
OSB-levyn tuotannon arvioidaan olevan noin […] m3, mikä merkitsee noin […] m3:n myyntimäärää. Jotta saadaan tuotettua yksi kuutiometri lopputuotetta, tarvitaan noin […] m3 puuta. Tämä merkitsee, että vuotuinen puutavaran tarve on noin […] m3. Liima-aineita ja kemikaaleja arvioidaan tarvittavan […] tonnia ja polttoainetta […] tonnia vuodessa.
(127)
OSB-tuotteiden raaka-aineena käytetään yksinomaan puuta, joka on korjattu noin 100 kilometrin säteeltä tuotantolaitoksesta. Tuotantolaitoksen päivittäisen puuntarpeen arvioidaan olevan […] m3, ja puutavara kuljetetaan kuorma-autoilla, joiden kapasiteetti on […] m3. Jos kuljetuksia tehdään kaksi kertaa päivässä ja kuormatilavuus on […] m3, tämä merkitsee, että tarvitaan 39 kuorma-autoa, 39 kuljettajaa, 8 muuta työntekijää ja 3 mekaanikkoa. Luotavien välillisten työpaikkojen määrä on siis 50. Komissio katsoo kuitenkin, että kyseessä oleva lisätyövoima (muut työntekijät) ei vastaa vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.7 ja 7.5 kohdan mukaista työpaikkojen määritelmää (29). Tämän vuoksi komissio katsoo, että materiaalikuljetuksilla tuotantolaitoksille luodaan 42 välillistä työpaikkaa.
(128)
Arvioitu myyntivolyymi, […] m3, voitaisiin saavuttaa 251 työpäivässä, jos OSB-tuotteiden päivittäinen kuljetusmäärä olisi […] m3 ja kuljetus tapahtuisi kuorma-autoilla, joiden kapasiteetti on […] m3. Tämä merkitsee, että tarvitaan 46 päivittäistä kuljetusta, 46 kuljettajaa, 9 muuta työntekijää ja 4 mekaanikkoa. Luotavien välillisten työpaikkojen määrä on siis 59. Lopputuotteiden kuljetuksilla asiakkaille luodaan 50 välillistä työpaikkaa, kun lisätyövoimaa ei oteta huomioon.
(129)
Lastulevytuotantolaitoksen tuotantokapasiteetti on noin […] m3 raakalastulevyä ja […] m3 pintakäsiteltyä levyä. Raakalastulevyn myynnin arvioidaan olevan […] m3 ja pintakäsitellyn levyn […] m3. Tuotantokapasiteetin ja myyntiennusteen välinen erotus johtuu siitä, että huomattava osa lastulevystä pinnoitetaan. Puun kokonaiskysynnän arvioidaan olevan […] m3 vuodessa. Liima-aineita ja kemikaaleja arvioidaan tarvittavan […] tonnia ja polttoainetta […] tonnia vuodessa.
(130)
Myös lastulevyn tuotantoa varten tuotantolaitokselle toimitetaan puuta, joka on korjattu noin 100 kilometrin säteeltä. Päivittäistarpeen arvioidaan olevan tukkipuun osalta […] m3, pakkauspuun osalta […] m3 ja puulastujen osalta […] m3. Tukkipuun kuljetuskapasiteetiksi arvioidaan […] m3 ja pakkauspuun ja puulastujen […] m3. Tämä merkitsee, että tarvitaan 72 päivittäistä kuljetusta, 72 kuljettajaa, 14 muuta työntekijää ja 5 mekaanikkoa. Luotavien välillisten työpaikkojen määrä on siis 91. Materiaalikuljetuksilla lastulevytehtaalle luodaan 77 välillistä työpaikkaa, kun lisätyövoimaa ei oteta huomioon.
(131)
Arvioitu vuotuinen myyntivolyymi, […] m3, voitaisiin saavuttaa 251 työpäivässä, jos OSB-tuotteiden päivittäinen kuljetusmäärä olisi […] m3 ja kuljetus tapahtuisi kuorma-autoilla, joiden kapasiteetti on […] m3. Kun arvioiduista määrästä, eli 71 kuljettajasta, 14 muusta työntekijästä ja 5 mekaanikosta, vähennetään lisätyövoiman määrä, komissio katsoo, että lopputuotteiden kuljetuksella asiakkaille luodaan 76 välillistä työpaikkaa.
(132)
Saksa ei ole toimittanut tietoja 19 välillisestä työpaikasta, jotka oli määrä luoda liima-aineiden, polttoaineiden ja melamiinipaperin kuljetuksilla molemmille tuotantolaitoksille. Komissio pitää tätä lukua kuitenkin realistisena.
(133)
Näistä syistä komissio katsoo, että kuljetusalalle luotavien välillisten työpaikkojen määrä on 264.
(134)
Puunjalostus on toiseksi merkittävin välillisten työpaikkojen aikaansaaja, sillä jalostustoiminta käsittää 251 työpäivää vuodessa.
(135)
OSB-levyn tuotantoon tarvitaan päivittäin […] m3 puuta, josta 95 prosenttia korjataan koneellisesti ja 5 prosenttia käsin. Noin […] m3:n koneelliseen puunkorjuuseen tarvitaan 25 metsätyöryhmää, joihin kuhunkin kuuluu 2 metsäkoneenkuljettajaa ja 2 metsuria sekä 1 muu työntekijä kuutta metsätyöryhmää kohden. Jokainen metsätyöryhmä korjaa päivittäin […] m3 puuta, joten työpaikkojen määrä on 54. Noin […] m3:n käsinhakkuuseen tarvitaan 13 metsuria, joista kukin korjaa […] m3 päivässä. Saksan mukaan 67 luodun välillisen työpaikan lisäksi luodaan 13 työpaikkaa lisätyövoimaa varten. Näin luotujen välillisten työpaikkojen määrä on yhteensä 80. Luoduista 67 välillisestä työpaikasta vain 61 luodaan kuitenkin tukialueelle ja läheisille tukialueille. Tämän vuoksi vain ne voidaan ottaa huomioon.
(136)
Lastulevyn tuotantoon tarvitaan päivittäin […] m3 puuta, josta 95 prosenttia korjataan koneellisesti ja 5 prosenttia käsin. OSB-tuotantoa varten tehtyjä metsätoimia koskevia laskelmia soveltamalla Saksan päättelee, että luotujen välillisten työpaikkojen määrä on 41 ja lisätyövoimaa tarvitaan 5 henkilöä. Luoduista 41 välillisestä työpaikasta vain 32 luodaan kuitenkin tukialueelle ja läheisille tukialueille. Tämän vuoksi vain ne voidaan ottaa huomioon.
(137)
Pakkauspuuta tarvitaan päivittäin […] m3, joten Saksa arvioi luotujen välillisten työpaikkojen määräksi 36 korjuun, kuljetuksen ja sahauksen osalta. Lisätyövoimatarpeeksi arvioidaan 7 työpaikkaa ja materiaalihankintojen, logistiikan jne. tarpeeksi arvioidaan 7 työpaikkaa. Luoduista 43 välillisestä työpaikasta vain 38 luodaan kuitenkin tukialueelle ja läheisille tukialueille.
(138)
Komissio katsoo, että metsäalalle luotaisiin näin ollen 131 välillistä työpaikkaa.
(139)
Saksan viranomaiset eivät ole toimittaneet tietoja palvelualalle sekä asuntojen ja kulutushyödykkeiden osalta luotavista 51 työpaikasta ja 6 henkilön lisätyövoimatarpeesta. Koska tuotantolaitokset voivat jakaa osan näistä työpaikoista, komissio katsoo, että välillisesti luotavien työpaikkojen realistinen määrä on vain 45.
(140)
Edellä esitetyn perusteella tukialueella tai läheisillä tukialueilla luotujen välillisten työpaikkojen määrä on yhteensä 440. Jos niitä välillisiä työpaikkoja ei oteta huomioon, jotka vain turvattiin, luotujen välillisten työpaikkojen määräksi saadaan 407. Verrattuna 355 luotuun suoraan työpaikkaan suhdeluku ylittäisi kummassakin tapauksessa (440 tai 407) 100 prosenttia. Tästä seuraa, että alueellisen vaikutuksen tekijä (M) on 1,5.
6.3.4 INVESTOINTIHANKKEEN SALLITTU ENIMMÄISINTENSITEETTI
(141)
Sallittu enimmäisintensiteetti lasketaan vuoden 1998 puitteiden 3.10 kohdan mukaan soveltamalla laskukaavaa R × T × I × M (30).
(142)
Koska kummallakin merkityksellisellä tuotteella on eri kilpailutekijä T (OSB-levy: 1, lastulevy: 0,75), on määritettävä, miten koko hankkeen yhteenlaskettu kilpailutekijä lasketaan. Vuoden 1998 monialaisissa puitteissa ei ole asiaa koskevaa ohjeistusta.
(143)
Komissio on jo arvioinut vastaavanlaista, vuoden 1998 monialaisten puitteiden soveltamisalaan kuuluvaa tapausta, joka koski kahta tuotetta, joiden kilpailutekijät poikkesivat toisistaan (asia C 15/06 - Pilkington (31)). Komissio totesi, että molempien kilpailutekijöiden painottaminen sen osuuden mukaan, joka niillä on investointihankkeesta, olisi keinotekoista, koska hanke koski täysin integroitua tuotantolaitosta. Tämän vuoksi komissio sovelsi painotukseen tuotteiden tuotantokapasiteettien välistä suhdetta.
(144)
Kuten tämän päätöksen 2.3 jaksossa todetaan, tämä hanke koskee kahta integroitua tuotantolaitosta (OSB-tehdas ja lastulevytehdas), joilla on yhteistä teknistä infrastruktuuria ja yhteinen hallinto. Kummankin tuotantolaitoksen tukikelpoiset kustannukset voidaan erottaa toisistaan. Pilkington-päätöksestä poiketen tässä tapauksessa voidaan siis myös laskea yhteinen kilpailutekijä molempien tuotteiden tukikelpoisten investointikustannusten suhteen avulla.
(145)
Menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevassa huomautuksessaan Saksa ehdottaa kolmatta tapaa kyseisten tuotteiden kilpailutekijöiden painottamiseen. Viranomaiset ehdottavat, että lähtökohtana käytettäisiin kummankin tuotantolaitoksen bruttomarginaalia (32). Saksan mukaan näin voitaisiin varmistaa, että kummankin tuotteen osuus yrityksen tuloksesta otetaan huomioon.
(146)
Laskutavasta riippuen koko investointihankkeen yhteenlaskettu kilpailutekijä on 0,86 (kapasiteettien suhteen perusteella (33)), 0,85 (investointikustannusten suhteen perusteella (34)) tai 0,92 (bruttomarginaalien suhteen perusteella (35)).
(147)
Kaksi muuta sallitun enimmäisintensiteetin määrittämisessä tarvittavaa tekijää ovat 0,8 (pääoman ja työvoiman suhde, I) ja 1,5 (alueellinen vaikutus, M). Vuoden 1998 monialaisten puitteiden 3.10 kohdan mukaista laskukaavaa (R × T × I × M) soveltamalla sallituksi enimmäisintensiteetiksi saadaan 36,12 prosenttia, 35,70 prosenttia tai 38,64 prosenttia. Saksan ilmoittama 35 prosentin tuki-intensiteetti on siis joka tapauksessa vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukainen.
(148)
Tämän vuoksi ei ole tarpeen määrittää, mitä menetelmää pitäisi käyttää yhteenlasketun kilpailutekijän laskemisessa. Saksan ehdottamaa menetelmää (joka johtaa suotuisimpaan tulokseen) ei kuitenkaan voida hyväksyä, sillä sen lähtökohtana ovat vuotta 2004 koskevat tiedot, joita ei ollut saatavilla ilmoitusajankohtana.
6.3.5 TAKAISINPERINTÄMÄÄRÄYS EI OLE TARPEEN
(149)
Saksan viranomaiset ovat jo maksaneet tuensaajille yhteensä […] euroa (sovitusta 69 797 988 euron kokonaismäärästä).
(150)
KronoGroup-konserni katsoo huomautuksessaan, että komission olisi pitänyt määrätä tukien takaisinperinnästä asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(151)
Takaisinperintämääräys on poikkeustoimenpide, jota komissio voi soveltaa vain asetuksen (EY) N:o 659/1999 11 artiklassa määrättyjen erityisten edellytysten täyttyessä. KronoGroup-konserni ei ole toimittanut vakuuttavia perusteita, joiden perusteella voitaisiin katsoa näiden edellytysten täyttyneen. Joka tapauksessa takaisinperintämääräys ei soveltuisi komission mielestä käsiteltävään tapaukseen.
VII. PÄÄTELMÄT
(152)
Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt kyseisen tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Saksan soveltama 35 prosentin tuki-intensiteetti on kuitenkin vuoden 1998 monialaisten puitteiden mukainen. Tämän vuoksi kyseessä olevan tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt yrityksille Glunz AG ja OSB Deutschland GmbH ja jonka määrä on 69 797 988 euroa, soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 23 päivänä maaliskuuta 2011.