РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 223/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 март 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Сред изброените в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 видове торове са някои, които могат да бъдат продавани единствено под формата на фин прах, както и други, които могат да бъдат продавани и под формата на суспензии. Торовете под формата на суспензии крият по-малко риск за здравето на земеделските производители, когато се използват в условия, в които използването на фини прахове би довело до вдишване на прахови частици. С цел да се намали експозицията на земеделските производители на прахови частици следва да се разшири обхватът на възможността за използване на суспензии, така че тя да се отнася и до видовете торове, съдържащи манган като хранителен микроелемент, както и да се разшири гамата на съставките, разрешени за използване в съществуващите суспензии на торове, съдържащи бор и мед.
(3)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда използването на комплексообразуващи агенти като съставки в торове, съдържащи хранителни микроелементи. Такива торове обаче не са обозначени като „ЕО тор“, тъй като в приложение I към посочения регламент все още не е установен списък на разрешените за използване комплексообразуващи агенти, както и защото не съществуват обозначения на вида за тор, съдържащ комплексообразуващи агенти. Като се има предвид, че подходящи такива агенти (соли на лигносулфонова киселина, наричана по-долу „LS“) вече са на разположение, следва те да бъдат включени в списък с разрешени комплексообразуващи агенти и да бъдат създадени съответните обозначения на вида. Съществуващите обозначения на вида за разтвори на тор следва също да бъдат адаптирани, за да се позволи използването на комплексообразуващи агенти. С цел обаче да се улесни официалният контрол, следва всеки разтвор да не съдържа повече от един комплексообразуващ агент.
(4)
С новите правила относно разтворите и суспензиите от хранителни микроелементи се изисква тези видове торове да се преетикетират. За определен период обаче торове, етикетирани в съответствие със старите правила, ще останат като складови наличности. Поради това на производителите следва да бъде предоставено достатъчно време, за да подготвят новите етикети и да продадат всички съществуващи складови наличности.
(5)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда набор от правила относно етикетирането на смесите от торове, съдържащи хранителни микроелементи, но в приложение I към него не се предвиждат съответни видове обозначения. С Регламент (ЕС) № 137/2011 в раздел Д.2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 бе въведена таблица Д.2.4, съдържаща съответните обозначения на вида, като също така бяха въведени по-ясни правила относно смесите от хранителни микроелементи. В таблица Д.2.4 се изисква определена информация при етикетирането, която в някои случаи не би била в съответствие с информацията, изисквана съгласно член 6, параграф 6 и член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003. Поради това таблица Д.2.4 следва да бъде съответно изменена. Следва да бъде предоставен преходен период, за да се даде възможност на икономическите оператори да се адаптират към новите правила и да продадат складовите си наличности от смеси от торове, съдържащи хранителни микроелементи.
(6)
N,N'-ди(2-хидроксибензил)етилендиамин-N,N'-диоцетната киселина (наричана по-долу „HBED“) представлява органичен хелатиращ агент за хранителни микроелементи. По-специално хелатираното с HBED желязо се използва за коригиране на недостига на желязо и за борба с хлорозата при редица видове плодни дръвчета. Премахването на хлорозата и нейните симптоми осигурява развитие на листната маса, добър растеж и развитие на плодовете. Използването на хелатираната с HBED форма на желязо е било разрешено в Полша, без това да доведе до вреди за околната среда. Поради това следва HBED да се добави към списъка с разрешени органични хелатиращи агенти за хранителни микроелементи в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Целесъобразно е обаче да се предвиди преходен период, така че използването на HBED да бъде разрешено след публикуването на съответния EN стандарт.
(7)
Дициандиамид/1,2,4 триазол (наричан по-долу „DCD/TZ“) и 1,2,4 триазол/3-метилпиразол (наричан по-долу „TZ/MP“) са инхибитори на нитрификация, използвани в комбинация с торове, съдържащи хранителния елемент азот под формата на карбамид и/или амониеви соли. Тези инхибитори удължават периода, в който азотът може да се усвоява от земеделските култури, ограничават просмукването на нитрати и намаляват емисиите на азотен оксид в атмосферата.
(8)
Триамид на N-(2-нитрофенил)фосфорната киселина (наричан по-долу „2-NPT“) е инхибитор на уреаза, предназначен за торове, съдържащи карбамид, с цел увеличаване на наличния за растенията азот при същевременно намаляване на емисиите на амоняк в атмосферата.
(9)
От много години DCD/TZ, TZ/MP и 2-NPT се използват в Германия, а DCD/TZ и TZ/MP- в Чешката република, при което са доказали ефективността си и безопасността си за околната среда. Поради това следва DCD/TZ, TZ/MP и 2-NPT да бъдат добавени в списъка на разрешените за използване инхибитори на нитрификация и уреаза в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003, за да могат те да бъдат по-широкодостъпни за земеделските производители на територията на целия Съюз.
(10)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изисква контролът на „ЕО торовете“ да се извършва в съответствие с методите за вземане на проби и анализ, описани в приложение IV към него. Някои от тези методи обаче не са признати на международно равнище и следва да бъдат заменени с наскоро разработените от Европейския комитет по стандартизация ЕN стандарти.
(11)
Обикновено EN стандартите се валидират чрез междулабораторно сравнение, при което се цели количествена проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на методите за анализ. Поради това следва да се направи разграничаване между EN стандартите и неутвърдените методи, за да се откроят EN стандартите с доказана статистическа надеждност.
(12)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещо преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на методите за анализ в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, публикувани от Европейския комитет по стандартизация.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1, буква a), буква б), подточка i), буква в), подточки i) и ii), буква г), подточка i), буква д), подточка i), буква е), подточка i) и точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 4 април 2013 г.
Приложение I, точка 3, вписване 11 се прилага, считано от 4 юли 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 14 март 2012 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 223/2012,
annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012,
lannoitteita koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 muuttamisesta sen liitteiden I ja IV mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 1 ja 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 3 artiklassa säädetään, että lannoitteesta, joka kuuluu johonkin kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltuun lannoitetyyppiin ja joka täyttää asetuksessa säädetyt edellytykset, saadaan käyttää nimitystä ”EY-lannoite”.
(2)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I lueteltuihin lannoitetyyppeihin kuuluu joitakin tyyppejä, joita saa myydä ainoastaan hienona jauheena, ja toisia tyyppejä, joita saa lisäksi myydä suspensioina. Suspensioina olevat lannoitteet aiheuttavat viljelijöiden terveydelle pienemmän riskin, kun niitä käytetään olosuhteissa, joissa hienojen jauheiden käyttö johtaisi pölyn hengittämiseen. Jotta vähennetään viljelijöiden altistumista pölylle, olisi suspensioiden käyttömahdollisuus laajennettava koskemaan mangaani-hivenravinnetta sisältäviä lannoitetyyppejä, ja nykyisissä booria ja kuparia sisältävien lannoitteiden suspensioissa sallittujen ainesosien määrää olisi myös lisättävä.
(3)
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 säädetään kompleksinmuodostajien käytöstä hivenravinnelannoitteiden ainesosina. Yhdestäkään tällaisesta lannoitteesta ei kuitenkaan saa käyttää nimitystä EY-lannoite, koska kyseisen asetuksen liitteessä I ei ole vielä vahvistettu luetteloa hyväksytyistä kompleksinmuodostajista eikä kompleksinmuodostajia sisältäville lannoitteille ole olemassa tyyppinimiä. Koska sopivia kompleksinmuodostajia (lignosulfonihapon suoloja, jäljempänä ’LS’) on nyt saatavilla, ne olisi lisättävä hyväksyttyjen kompleksinmuodostajien luetteloon ja luotava vastaavat tyyppinimet. Lannoiteliuosten nykyisiä tyyppinimiä olisi lisäksi mukautettava kompleksinmuodostajien käytön sallimiseksi, mutta virallisen valvonnan helpottamiseksi kukin tällainen liuos saisi sisältää ainoastaan yhden kompleksinmuodostajan.
(4)
Hivenravinneliuoksia ja -suspensioita koskevat uudet säännöt pakottavat muuttamaan kyseisten lannoitetyyppien pakkausmerkintöjä. Vanhojen sääntöjen mukaan merkittyjä lannoitteita on kuitenkin varastossa vielä jonkin aikaa. Valmistajille olisi näin ollen annettava riittävästi aikaa valmistaa uudet pakkausmerkinnät ja myydä kaikki nykyiset varastonsa.
(5)
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 annetaan säännöt hivenravinnelannoiteseosten merkitsemiseksi, mutta sen liitteessä I ei säädetä vastaavia tyyppinimiä. Asetuksella (EU) N:o 137/2011 sisällytettiin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan E.2 jaksoon taulukko E.2.4, joka sisältää vastaavat tyyppinimet ja hivenravinnelannoiteseoksia koskevat selkeämmät säännöt. Taulukossa E.2.4 edellytetään kuitenkin joitakin merkintöjä koskevia tietoja, jotka eivät tietyissä tapauksissa vastaisi asetuksen (EY) N:o 2003/2003 6 artiklan 6 kohdan ja 23 artiklan 2 kohdan vaatimuksia. Sen vuoksi taulukkoa E.2.4 olisi muutettava. Olisi myönnettävä siirtymäkausi, jotta talouden toimijat ehtisivät sopeutua uusiin sääntöihin ja myydä hivenravinnelannoiteseostensa varastot.
(6)
N,N'-di(2-hydroksibentsyyli)etyleenidiamiini-N,N'-dietikkahappo, jäljempänä ’HBED’, on hivenravinteiden kanssa kelaatteja muodostava orgaaninen yhdiste. Erityisesti HBED:n kanssa kelatoitua rautaa käytetään korjaamaan useiden erilaisten hedelmäpuiden raudanpuutosta ja poistamaan niiden viherkatoa. Raudanpuutoksen aiheuttaman viherkadon ja sen oireiden poistamisella varmistetaan vihreä lehvistö sekä hedelmän hyvä kasvu ja kehitys. HBED:n raudan kanssa kelatoitunut muoto on sallittu Puolassa, eikä siitä ole aiheutunut vahinkoa ympäristölle. HBED olisi näin ollen lisättävä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan hyväksyttyjen, hivenravinteiden kanssa kelaatteja muodostavien orgaanisten yhdisteiden luetteloon. On kuitenkin aiheellista säätää siirtymäkaudesta, jotta HBED hyväksytään vastaavan EN-standardin julkaisemisen jälkeen.
(7)
Disyaanidiamidi/1,2,4-triatsoli, jäljempänä ’DCD/TZ’, ja 1,2,4-triatsoli/3-metyylipyratsoli, jäljempänä ’TZ/MP’, ovat nitrifikaation estoaineita, joita käytetään yhdessä sellaisten lannoitteiden kanssa, jotka sisältävät ravinteena typpeä urean ja/tai ammoniumsuolojen muodossa. Nämä estoaineet pidentävät typen saatavuutta viljelykasveille, vähentävät nitraattien huuhtoutumista ja pienentävät typpioksiduulin päästöjä ilmakehään.
(8)
N-(2-nitrofenyyli)fosforihappotriamidi, jäljempänä ’2-NPT’, on ureaasin estoaine, joka on tarkoitettu ureaa sisältävissä typpilannoitteissa lisäämään typen saatavuutta kasveille ja vähentämään samalla ammoniakkipäästöjä ilmakehään.
(9)
DCD/TZ:ää, TZ/MP:tä ja 2-NPT:tä on käytetty Saksassa ja DCD/TZ:ää ja TZ/MP:tä Tšekissä useiden vuosien ajan, ja ne ovat osoittautuneet tehokkaiksi, eikä niistä ole aiheutunut vaaraa ympäristölle. DCD/TZ, TZ/MP ja 2-NPT olisi tämän vuoksi lisättävä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan hyväksyttyjen nitrifikaation ja ureaasin estoaineiden luetteloon, jotta ne olisivat laajemmin viljelijöiden saatavilla koko unionissa.
(10)
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 edellytetään, että EY-lannoitteita koskeva valvonta toteutetaan kyseisen asetuksen liitteessä IV kuvattuja näytteenotto- ja analyysimenetelmiä noudattaen. Jotkin näistä menetelmistä eivät kuitenkaan ole kansainvälisesti tunnustettuja, ja ne olisi korvattava Euroopan standardointikomitean hiljattain kehittämillä EN-standardeilla.
(11)
EN-standardit validoidaan tavallisesti laboratorioiden välisellä vertailulla analyysimenetelmien uusittavuuden ja toistettavuuden esittämiseksi määrällisesti. Tämän vuoksi olisi erotettava toisistaan validoidut EN-standardit ja validoimattomat menetelmät, jotta voidaan yksilöidä ne EN-standardit, jotka ovat todistetusti tilastollisesti luotettavia.
(12)
Lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja sen myöhemmän tarkistamisen helpottamiseksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevat analyysimenetelmien tekstit kokonaisuudessaan viittauksilla Euroopan standardointikomitean julkaisemiin EN-standardeihin.
(13)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2003/2003 olisi muutettava.
(14)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 32 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutokset
1. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.
2. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite IV tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
2 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteessä I olevaa 1 kohdan a alakohtaa, b alakohdan i alakohtaa, c alakohdan i alakohtaa, c alakohdan ii alakohtaa, d alakohdan i alakohtaa, e alakohdan i alakohtaa, f alakohdan i alakohtaa ja 2 kohtaa sovelletaan viimeistään 4 päivänä huhtikuuta 2013.
Liitteessä I olevaa 3 kohdan 11 kohtaa sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2012.