РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 февруари 2011 година
относно държавна помощ C 48/08 (ex NN 61/08), предоставена от Гърция на Ellinikos Xrysos SA
(нотифицирано под номер C(2011) 1006)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/452/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, (1) по отношение на мярка за помощ № C 48/2008 (ex NN 61/2008) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с цитираните по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 9 юли 2007 г. Комисията получи жалба, в която се твърди, че Гърция е предприела две мерки за предоставяне на държавна помощ на Ellinikos Xrysos SA (наричано по-долу: „Ellinikos Xrysos“). След обмен на информация, на 10 декември 2008 г. Комисията откри официална процедура по разследване на предполагаемите мерки.
(2)
Гърция представи мненията си относно решението за откриване на Комисията на 23 февруари 2009 г.
(3)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 10 март 2009 г. (3) Бяха получени мнения от четири заинтересовани страни: от Ellinikos Xrysos, получателят на предполагаемите мерки, на 10 април 2009 г.; от European Goldfields Ltd, основният акционер в Ellinikos Xrysos, на 10 април 2009 г.; от синдикатите на мини Cassandra на 2 април 2009 г.; от Hellenic Mining Watch, гръцко дружество с предмет на дейност „опазване на околната среда и обществеността от отрицателните въздействия на минното дело и опазване на националното богатство“ (4), на 6 април 2009 г.
(4)
Мненията бяха предадени на Гърция с писма от 6 май 2009 г. и 7 юли 2009 г. Гърция отговори на мненията на заинтересованите страни с писма от 3 юни 2009 г., 20 юли 2009 г. и 23 септември 2009 г.
(5)
Комисията изиска допълнителна информация от гръцките органи с писма от 19 юни 2009 г., 11 декември 2009 г. и 22 април 2010 г., на които Гърция и Ellinikos Xrysos отговориха с писма от 23 юли 2009 г., 29 юли 2009 г., 15 януари 2010 г., 11 февруари 2010 г., 12 февруари 2010 г., 4 май 2010 г. и 27 май 2010 г. Беше осъществен допълнителен неофициален обмен на информация по електронна поща през май 2010 г. между службите на Комисията и гръцките органи. Бяха проведени срещи между службите на Комисията и гръцките органи на 11 февруари 2009 г. и 24 юни 2010 г. и между службите на Комисията и предполагаемия получател на 2 февруари 2009 г. и 26 юни 2009 г.
II ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
II.а. ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ПРАВАТА И РАЗРЕШИТЕЛНИТЕ ЗА ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА МИНИ
(6)
Право за експлоатация на мини е правото на влизане във владение и заемане на конкретен поземлен участък с цел обработването му или чрез подземни изкопни работи, или чрез открити минни работи за добиване на минерални руди от находища, които могат да се намират в този участък. Това право се прехвърля заедно с имота, на който ще бъдат извършвани минни работи, като неразделна част от него.
(7)
Правото за експлоатация на мини се различава от разрешителното за експлоатация на мини, което представлява лицензия за осъществяване на минни операции. Това разрешително се предоставя от компетентните органи след оценка на предоставените доклад за осъществимост и екологични изследвания. В разглеждания случай, към момента на продажбата от 2003 г., разрешителните за експлоатация на мини се предоставят от Министерството на развитието.
II.б. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(8)
Ellinikos Xrysos е голямо минодобивно дружество с предмет на дейност добив на злато, мед, олово, сребро и цинк. През 2009 г. то реализира оборот в размер на 44,7 млн. EUR (с доходи след данъчно облагане в размер на 1,7 млн. EUR) и в него работят около 350 служители. Към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ (вж. параграфи 11 и 16-18) Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, тъй като то е свързано с голямо предприятие. В съответствие с Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определянето на микропредприятията и на малките и средни предприятия (5): a) категорията на микропредприятията и малките и средни предприятия (МСП) включва предприятия, в които работят по-малко от 250 лица, и които имат годишен оборот, ненадвишаващ 50 млн. EUR, и/или общ годишен баланс, който не надвишава 43 млн. EUR (приложение, дял 1, член 2, параграф 1); б) за да бъдат премахнати от категорията на МСП, групите от предприятия, чиято икономическа мощ може да надвишава мощта на истинските МСП, трябва да бъде направено разграничение между различните видове предприятия в зависимост от това дали те са автономни (параграф 9 от съображенията); в) „автономно предприятие“ е всяко едно предприятие, което не е класифицирано като свързано предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 1); и г) „свързано предприятие“ е предприятие, в което значителна част от правата на глас на акционерите или членовете е собственост на друго предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 3, буква а)). В разглеждания случай, през декември 2003 г. (моментът на продажбата от 2003 г.), 53.3 % от акциите в Ellinikos Xrysos (160 000 акции от общо 300 000) са собственост на дружеството Greek Mines SA, дъщерно дружество на дружеството Aktor SA. Размерите на най-скорошните годишни обороти, реализирани от Aktor, т.е. за 2001 и 2002 г., са 120,9 млн. EUR и съответно, 302,6 млн. EUR. Освен това, размерите на двете най-скорошни общи годишни баланси са 151,9 млн. EUR и съответно, 260 млн. EUR (6). Въз основа на тези данни, Aktor се определя като голямо дружество. Поради това, Ellinikos Xrysos представлява голямо дружество към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ.
(9)
Настоящите акционери на Ellinikos Xrysos са European Goldfields Greece BV (65 % от акциите), Hellas Gold BV (30 % от акциите) и Aktor SA, гръцко строително и енергийно дружество (5 % от акциите). European Goldfields Greece BV и Hellas Gold BV са дъщерни предприятия на European Goldfields Ltd, канадско дружество, което се занимава с придобиване, проучване и разработване на имоти, в които се намират находища на полезни изкопаеми на Балканите.
(10)
Ellinikos Xrysos е собственик на и експлоатира мините Cassandra. То закупува тези мини и правата за тяхната експлоатация от гръцката държава през декември 2003 г. Мините Cassandra се намират в Северна Гърция. Те включват златните мини Olympias и Skouries и медно-цинковите мини Stratoni.
(11)
Преди 2003 г. мините Cassandra са собственост на дружеството TVX Hellas SA, което ги придобива през 1995 г. от гръцката държава чрез публичен търг за 11 млрд. GRD (приблизително 39,8 млн. EUR (7)).
(12)
През 2002 г. Държавният съвет на Гърция анулира разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, по-специално на мините Olympias и Stratoni. Разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Olympias са анулирани поради екологични причини, които са били оценени като сериозни. Разрешителното за експлоатация на мини на мините Stratoni е анулирано, тъй като гръцката държава го е издала неправомерно, чрез орган, който не е бил упълномощен за това.
(13)
След споменатото анулиране от Държавния съвет, компетентното Министерство на развитието е издало два акта по отношение на Stratoni: 1) на 7 януари 2003 г., акт, постановяващ прекъсване на операциите в Stratoni; и 2) на 29 януари 2003 г., акт, постановяващ приемането на допълнителни мерки за сигурност в Stratoni. На 18 февруари 2003 г., в съответствие с решението за анулиране на Държавния съвет, Министерство на развитието издава още един акт, по силата на който се разрешава започване на операциите в Stratoni и анулиране на издадените от него в предходни периоди актове от 7 и 29 януари 2003 г. Актът от 18 февруари 2003 г. е валиден към момента на продажбата на мините на Ellinikos Xrysos.
(14)
Освен това, в резултат на споменатото анулиране на разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, Kinross (канадско минодобивно дружество), собственик на TVX Hellas, преустановява своето финансиране, за да запази борсовата стойност на акциите. Това принуждава TVX Hellas да подаде молба за откриване на производство по несъстоятелност.
II.в. МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
(15)
На 12 декември 2003 г. мините Cassandra са прехвърлени от TVX Ellas на гръцката държава срещу цена от 11 млн. EUR при условията на извънсъдебно уреждане на спорове между тях, в контекста, на което се изчистват претенциите помежду им (претенцията, която TVX Hellas има към Гърция е в размер на 293,5 млн. EUR). На същия ден гръцката държава продава мините Cassandra на Ellinikos Xrysos за 11 млн. EUR без предварителна оценка на активите или открит търг. Продажбата включва: а) мините Stratoni, Skouries и Olympias, заедно със съответните права за експлоатация на мини; б) земя; в) запаси от полезни изкопаеми; и г) дълготрайни активи (оборудване за минодобив и преработка, къщи за работниците и промишлени сгради). Според гръцките органи целта на мярката е намиране на собственик, който желае да експлоатира мините като по този начин запазва трудовата заетост и опазва околната среда.
II.г. МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИТЕ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
(16)
Мините Cassandra са продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos посредством договор между двете страни, който е ратифициран по силата на Закон 3220/2004 (8). Съгласно този закон Ellinikos Xrysos е освободено от всякакъв вид данък. Освен това са намалени хонорарите за правни услуги и другите хонорари до размер от само 5 % от действителната сума, която обикновено е трябвало да бъде платена. По мнение на гръцките органи, целта на мярката е била създаване на стимул за потенциалните купувачи, тъй като стойността на мините е била отрицателна.
(17)
Съгласно гръцкото законодателство (9), данъкът върху прехвърлянето на недвижими имоти е 7 % от стойността на прехвърляния имот за първия транш от 15 000 EUR и 9 % за останалата сума. Освен това, съгласно гръцкия Кодекс за минодобива (10), специалният данък върху прехвърлянето на правата за експлоатация на мини е 5 % от стойността на прехвърляното право (т.е. стойността на мината).
(18)
В настоящото решение Комисията е изчислила, че общата стойност на помощта е в размер на 15,34 млн. EUR за мерки 1 и 2, като преди това тя е проверила:
а)
стойността на трите отделни мини (Stratoni, Olympias и Skouries), които съставляват мините Cassandra въз основа на икономически фактори, приложими към момента на продажбата, както и възможността тези мини да бъдат в експлоатация (вж. подробен анализ в параграфи 63-79);
б)
стойността на земята, на която се намират мините Cassandra, както е изчислена в доклада за оценка (вж. параграф 19) и потвърдена при отчитане на платената цена за по-голямата част от този имот в рамките на открит търг, проведен през 1995 г. (вж. подробен анализ в параграфи 80-90);
в)
стойността на запасите от полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos чрез продажбата от 2003 г. въз основа на същия доклад за оценка (вж. подробен анализ в параграфи 91-97);
г)
размера на дължимия данък, от който Ellinikos Xrysos е освободен по силата на договора за продажба (вж. подробен анализ в параграфи 118-124).
(19)
В решението за откриване от 10 декември 2008 г. Комисията запита дали мините Cassandra са били продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos по тяхната пазарна стойност, тъй като продажбата е била осъществена без провеждането на открит търг или независима оценка на активите, както и дали тази продажба по цена по-ниска от пазарната стойност е била осъществена съгласно разпоредбите на ДФЕС. Беше направена справка с доклад за оценка на активите на мини Cassandra, издаден по искане на European Goldfields, акционер в Ellinikos Xrysos. Съгласно този доклад, справедливата пазарна стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 500 млн. USD (равняващи се на 411 млн. EUR на 30 юни 2004 г. по обменния курс от 1,2155 USD/EUR (11)). Докладът (наричан по-долу „Докладът на Behre Dolbear“) е издаден от Behre Dolbear International Ltd, която, по мнение на European Goldfields (12) е „водеща международна консултантска фирма в сферата на минералната индустрия“.
(20)
Комисията освен това запита дали освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги представлява облекчение от финансовите задължения към държавата, които са съвместими с ДФЕС.
III МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
III.а. МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ПОЛУЧАТЕЛЯ
(21)
Мненията на Гърция и получателя се препокриват до голяма степен и поради това Комисията ще ги представи заедно, в параграфи 22-31.
(22)
По мнение на гръцките органи и получателя, Гърция е действала в качеството на посредник по време на продажбата от 2003 г. само поради факта, че TVX Hellas, което се е намирало по средата на процедура по обявяване в несъстоятелност, не е могло да продаде директно мините на Ellinikos Xrysos. Освен това те заявяват, че Гърция никога не е била собственик на мините и не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Също така те твърдят, че през 1995 г. е била осъществена сделка по продажба между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация, както и че поради това, в продажбата от 2003 г. не участват каквито и да било държавни ресурси.
(23)
Освен това, гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена, или дори е била отрицателна поради продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини. Отрицателната пазарна стойност на мините може да бъде доказана също така и от факта, че Kinross, собственик на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция. Те посочват, че положителната цена, платена от Ellinikos Xrysos, което също е частно дружество, е оправдана от клаузата за анулиране, съдържаща се в договора, която е премахнала риска за купувача. Освен това, те изтъкват, че земя, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и тя няма пазарна стойност, тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в тези области. По тази причина те твърдят, че намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини, което се дължи на продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини, също така е довело до намаляване на стойността на земята. Накрая, по отношение на запасите от злато, които са били част от активите, продадени на Ellinikos Xrysos, те заявяват, че през 2003 г. тези запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи, каквито са разходите за превоз и обогатяване.
(24)
В допълнение на изложеното по-горе и във връзка с критериите за пазарна икономика, които следва да бъдат взети предвид при дадена сделка, гръцките органи и получателят твърдят, че тези критерии включват също така и екологични и социални съображения, свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. Това е подкрепено от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси като е платил съответните компенсации. Освен това те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. Същевременно те изтъкват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos също е била оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. По мнение на Гърция и получателя, TVX Hellas е щяла да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да направи това. Освен това, те посочват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas. Накрая те изтъкват, че цената, платена по време на продажбата от 2003 г. е представлявала действителната стойност на мините, което означава стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По отношение на Skouries, Гърция и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. Освен това те твърдят, че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение в Skouries. Поради изложените по-горе причини, те заявяват, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos.
(25)
По отношение на доклада на Behre Dolbear, нито Гърция, нито получателят подлагат на съмнение надеждността на Behre Dolbear. При все това, и двете страни изразяват възражения срещу доклада като посочват, че той не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите, а неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.). Освен това те твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear се отнася за активите, заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, при условие че разрешителни за експлоатация на мини ще бъдат предоставени на по-късен етап от гръцката държава. Освен това те твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, както и че поради това, той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Накрая те изтъкват, че на страница 37 от доклада, в таблица 5.3, Behre Dolbear изчислява, че нетната текуща стойност на мините Cassandra, в които се извършват предпроизводствени операции е отрицателна, в размер на - 2,59 млн. USD; поради това действително платената цена (11 млн. EUR) е под пазарната стойност на мините.
(26)
Ако, все пак докладът на Behre Dolbear бъде използван, Гърция твърди, че от трите различни метода, изложени в доклада, може да бъде приет единствено приходният подход, тъй като той е основен, международно използван метод за оценка и може да бъде използван само по отношение на датата на заверяване на доклада и при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция.
(27)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. Освен това те посочват, че TVX Hellas има взимания в размер на 293,5 млн. EUR към Гърция, дължащи се на щетите, които произтичат от инвестициите в мините (които са спрели да бъдат в експлоатация след решенията за анулиране от 2002 г.) и разходите, направени за опазване на околната среда. Те твърдят, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, тъй като минодобивната дейност изисква голям брой работници, но същевременно не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места. Накрая те посочват, че ако Комисията издаде нареждане за възстановяване, може да бъде подадено искане за анулиране на договора като в този случай от гръцката държава може да бъде изискано да възстанови 11 млн. EUR на дружеството, а активите могат да ѝ бъдат върнати.
(28)
Освен това гръцките органи твърдят, че е възможно да се направи позоваване на стойността, определена по време на открития търг от 1995 г., и че стойността на земята може да бъде считана за непроменена. Те посочват, че методът, използван в доклада на Behre Dolbear (методът на приходния подход) може да бъде приет, но само по отношение на датата на доклада (30 юни 2004 г.) и само при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция. Накрая гръцките органи приемат, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(29)
По отношение на освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги, по мнение на получателя, законовият данък върху прехвърлянето на мини не е бил приложим в разглеждания случай. Освен това, по мнение на Гърция, стойността на мините е била отрицателна и поради това е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Гърция твърди също така, че член 173 от гръцкия Кодекс за минодобива предвижда данъчна ставка в размер на приблизително 5 %, но само за сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“), което, по мнение на Гърция означава сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика; поради това тя не е била приложима в разглеждания случай. Освен това получателят твърди, че договорът за продажба все още не е окончателен поради наличието на клауза за анулиране и в резултат на това, налагането на какъвто и да било вид данък би било прибързано действие. Накрая получателят твърди, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени.
(30)
Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица.
(31)
Накрая и Гърция и получателят твърдят, че ори и продажбата от 2003 г. да е представлявала помощ в полза на Ellinikos Xrysos, последното е отговаряло на условията за помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. като и двата документа са били приложими към момента на продажбата, а дружеството се е намирало в област, която отговаря на условията за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Получателят твърди също така, че той може да отговаря на условията за помощ съгласно Общия регламент за групово освобождаване, Насоките за държавна помощ за опазване на околната среда за 2008 г. и член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, тъй като въпросната инвестиция е свързана със сектор и област от жизненоважно национално значение. По отношение на освобождаването от данъци, по мнение на получателя, данъкът е бил в размер на 38 000 EUR; поради това той е бил по-нисък от прага de minimis (100 000 EUR за всеки период от три години) (13) и не е довел до каквато и да било полза за Ellinikos Xrysos.
III.б. МНЕНИЯ ОТ ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(32)
Комисията също получи мнения относно решението за откриване и от Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear. Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработица, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като посочва, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници.
(33)
Hellenic Mining Watch отхвърля по подобен начин и екологичните причини, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Накрая Hellenic Mining Watch твърди, че активите на мините са включвали също така и запаси от златосъдържащи минерали със значителна стойност в размер на 80 млн. EUR, които не са били посочени в договора за продажба, сключен с Ellinikos Xrysos.
(34)
В своята реакция на мненията на Hellenic Mining Watch, Гърция припомня становището, че Ellinikos Xrysos не е получило каквато и да било държавна помощ. По-специално Гърция заявява, че тя не е била нито собственикът, нито продавачът на мините, а просто посредник по сделка между две частни страни. Освен това Гърция заявява, че твърденията на Hellenic Mining Watch са неясни, неточни и противоречиви. Накрая Гърция заявява, че Hellenic Mining Watch се стреми към връщането на мините Cassandra на държавата, тъй като неговата крайна цел е опазването на околната среда.
(35)
Накрая Комисията получи мнения относно решението за откриване също така и от синдикатите на мините Cassandra (15), в които се изразяват съмнения за това, че мерките представляват неправомерна държавна помощ, и в които се споменава приносът на мините за икономиката и заетостта.
IV ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(36)
Въз основа на изложените по-горе факти и доводите на Гърция и други трети страни, Комисията ще оцени въпросните мерки в следващия раздел. На първо място Комисията ще оцени наличието на помощ в обстойно разглежданите мерки, за да установи дали е налице помощ или не (подраздел IV.а). На второ място, когато дадена мярка действително включва помощ, Комисията ще оцени нейната съвместимост с вътрешния пазар (подраздел IV.б).
IV.а. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(37)
За да констатира дали дадена мярка представлява помощ, Комисията трябва да прецени дали обжалваната мярка изпълнява условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, който предвижда, че: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(38)
В светлината на тази разпоредба Комисията ще прецени по-долу дали обжалваните мерки в полза на Ellinikos Xrysos представляват държавна помощ.
МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
a. Предимство
(39)
Когато държавата продава актив на цена по-ниска от пазарната стойност, това предоставя предимство на купувача (той получава актив на субсидирана цена), което може да представлява държавна помощ. Обратно, актив се продава по пазарна стойност (и следователно е изключена държавна помощ), когато цената се определя от независим оценител и съответства на продажната цена, или когато продажбата се осъществява чрез конкурентна, открита, прозрачна и безусловна тръжна процедура и е избрана най-високата оферта (16).
(40)
В разглеждания случай, мините Cassandra са продадени без открит търг или оценка от какъвто и да било вид. За да избегне предоставяне на държавна помощ, държавата трябва да действа като разумен, частен собственик, който се стреми към максимализиране на печалбите, т.е. „продавач в условията на пазарна икономика“ и да се старае да постигне най-добрият финансов резултат от всяка една печалба. Следователно, в разглеждания случай Комисията е преценила дали гръцката държава е действала като продавач в условията на пазарна икономика.
(41)
Гръцките органи и получателят твърдят, че екологичните и социалните въпроси също следва да бъдат считани за критерии за пазарна икономика, тъй като те са свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. По тяхно мнение, доводът им е подкрепен от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси, като е изплатил компенсации на своите служители, включително за екологични задължения за минали периоди (задължения преди продажбата през 2003 г.). Те заявяват, че по същия начин, продавач в условията на пазарна икономика би се съгласил на намалена цена, за да отговори на екологичните и социалните опасения.
(42)
Комисията не може да приеме изложеният по-горе довод. Екологичните и социалните опасения, по своя характер, са опасения от обществен интерес, по отношение на които публичните органи предприемат действия. Продавач в условията на пазарна икономика може да вземе предвид въпроси, свързани с безработицата и околната среда, в най-добрия случай, до ограничена степен, за да опази или подобри репутацията на предприятието като агент, който е отговорен за социални и екологични въпроси, като това не трябва да бъде в значителен ущърб на неговите финансови интереси. Във всеки случай, в контекста на всяка една продажба, един разумен продавач в условията на пазарна икономика следва да оценява и определя в количествено отношение всички плащания или разходи, произтичащи от тези въпроси, за да прецени как те могат да окажат влияние върху приемливата цена. В разглеждания случай Комисията отбелязва, че договорът не включва никакви финансови спецификации от този вид, а Гърция не е доказала, че към момента на продажбата тя е направила каквато и да било оценка на тези финансови разходи.
(43)
Гръцките органи и получателят също така заявяват, че мините са имали отрицателна пазарна стойност, което се доказва от факта, че дружество Kinross, собственикът на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция.
(44)
Комисията не може да приеме гореизложеният довод. TVX Hellas е преустановило своите стопански операции в мините Cassandra поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мините от Държавния съвет. При все това, Stratoni е имала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата ѝ от TVX Hellas на Гърция (вж. параграф 13), докато разрешителното на Olympias е останало анулирано. Поради това Комисията счита, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е свързано с неуспеха на неговите значителни инвестиции в Olympias. Поради това поведението на TVX Hellas е било свързано със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(45)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. По отношение на последното те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. По отношение на заетостта, гръцките органи и получателят приемат, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, но пък твърдят, че не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места, както и че минодобивната дейност изисква голям брой работници.
(46)
Във връзка с изложеното по-горе Комисията отбелязва, че стойността на продадените активи не е била оценена по какъвто и да било начин преди продажбата, както и че продажбата не е била осъществена посредством открита процедура, а чрез пряк контакт с купувача. По отношение на екологичните разходи, за които се предполага, че са били поети от Гърция, Комисията отбелязва, че тези разходи не са споменати в договора или в който и да било съвременен документ. Освен това Комисията отбелязва, че на купувача не са наложени никакви допълнителни задължения за опазване на околната среда, освен задълженията, предвидени в приложимото законодателство. Комисията счита, че ако занапред екологичните разходи ще бъдат считани за фактор при определянето на продажната цена, всеки частен продавач ще трябва внимателно да оценява и представя в количествено изражение тези разходи преди определяне на продажната цена. Гърция не е доказала, че, към момента на продажбата тя е направила такава оценка и представяне в количествено изражение, или пък че тя по друг начин е взела предвид всички екологични разходи.
(47)
Комисията отбелязва също, че договора за продажбата от 2003 г. не е включвал клауза, изискваща от купувача да поддържа или създава минимален брой работни места. Следователно Комисията не може да приеме довода, че купувачът е бил натоварен със задължение за поддържане на по-голям брой работни места, отколкото е необходимо от икономическа гледна точка, тъй като договорът за продажба не е съдържал каквото и да било задължение за поддържане на конкретен брой работни места. По тази причина Комисията счита, че от гледна точка на един частен продавач, нито един довод, свързан с броя на работните места или запазването на заетостта не може да бъде основание за продажна цена, която е по-ниска от пазарната стойност на мините.
(48)
Следователно, въз основа на параграфи 46 и 47, Комисията не може да приеме доводите на Гърция и получателя, изложени в параграф 45.
(49)
По въпроса за запазването на заетостта и опазването на околната среда (вж, параграф 45), Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработицата, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници. Hellenic Mining Watch освен това заявява, че Ellinikos Xrysos е получило предимство, тъй като член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба.
(50)
По отношение на втория довод на Hellenic Mining Watch, изложен по-горе, Комисията отбелязва, че договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Комисията счита, че гореизложената разпоредба на договора не предоставя самостоятелно предимство на Ellinikos Xrysos, отделно от продажната цена. Клаузите за разпределяне на различни финансови задължения за минали периоди между продавач и купувач не са рядко срещани в договорите с частни лица. В крайна сметка страните по дадена продажба взимат предвид тези клаузи, когато определят продажната цена. По тази причина последният въпрос в настоящия случай е дали продажбата, при отчитане на условията, при които тя е извършена, е отразила пазарната стойност на мините.
(51)
Гръцките органи и получателят твърдят, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos, тъй като цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas, собственикът на мините Cassandra преди гръцката държава.
(52)
Комисията не приема гореизложения довод. Тя счита, че балансовата стойност на TVX Hellas не може да бъде взета предвид при оценката на стойността на активите, тъй като тя е резултат от обезценката на стойността в счетоводните отчети на дружеството за целите на данъчното облагане (17) и представя счетоводната стойност на активите. Съгласно установената съдебна практика (18), счетоводната стойност не винаги е еднаква с пазарната стойност, когато целта е оценяване на активите за определяне на тяхната продажна цена. Освен това, въпросните активи са били прехвърлени самостоятелно, а обезценката, извършена от предходния собственик е засягала само неговите собствени счетоводна отчетност и данъчно облагане.
(53)
Гръцките органи и получателят заявяват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos е оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. Последното е щяло да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да го направи.
(54)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че цената, платена от Гърция на TVX Hellas е била резултат от изчистването на претенциите, които двете страни имат помежду си. Освен това Комисията отбелязва, че претенцията на TVX Hellas към Гърция е била в размер на 293,5 млн. EUR (вж. параграф 15). Следвайки тази логика, ако претенциите на двете страни са били различни, окончателният резултат от уреждането им е можел да бъде различен, макар че той е щял да бъде свързан с продажбата на едни и същи активи. По тази причина Комисията счита, че изчистването на претенциите не е отразявало стойността на продадените активи.
(55)
Същевременно Комисията отбелязва, че претенциите са се състояли от искания за обезщетение, предявени и от двете страни. По-специално претенцията на Гърция е била свързана с екологичните щети, които се предполага, че са били причинени от TVX Hellas. Претенцията на TVX Hellas е била свързана с екологичните разходи и загуби от инвестиции, които се предполага, че дружеството е претърпяло поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мини през 2002 г. Освен това Комисията отбелязва, че стойността на активите не е била оценена по никакъв начин към момента на споменатото по-горе изчистване. По тази причина цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е била свързана с предполагаемите задължения на двете страни, а не със стойността на активите.
(56)
Накрая Комисията отбелязва, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е било свързано с неуспеха на неговата значителна инвестиция в Olympias и следователно, със стойността на инвестицията в Olympias, а не със стойността на мината Stratoni. Ellinikos Xrysos не е направило никаква такава инвестиция и следователно не е било засегнато от неуспеха на тази инвестиция. Поради тази причина Комисията счита, че цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е отразявала само търговското отношение между TVX Hellas и Гърция, както и конкретното състояние на TVX Hellas към момента на продажбата. Следователно тя не може да бъде показател за отделно търговско споразумение, като сключеното между Гърция и Ellinikos Xrysos.
(57)
В светлината на изложеното по-горе (параграфи 54-56), Комисията заключва, че не съществува каквато и да било връзка между изчистването на претенциите между Гърция и TVX Hellas и стойността на активите.
(58)
Въз основа на изложеното по-горе, и за да се установи дали продажната цена е отразявала пазарната стойност на активите, Комисията е разделила активите на три категории: а) мини; б) земя; и в) запаси от полезни изкопаеми. За изчисляване на пазарната стойност на активите, Комисията е използвала доклада на Behre Dolbear (вж. параграф 19). По отношение на земята Комисията е проверила стойността, посочена в доклада като е използвала цената, платена за въпросната земя в предходен търг, проведен през 1995 г. (вж. параграф 11).
(59)
Гърция и получателят твърдят, че доклада на Behre Dolbear не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите. Комисията не може да приеме този довод, тъй като привличането на вниманието на инвеститорите е съществено важна и законна цел на всеки един доклад за оценка, издаден по искане на оператори в условията на пазарна икономика, които се стремят към получаването на финансови средства от финансовите пазари. Проверката на валидността на всяка една оценка е от съществено значение, но самият факт, че даден доклад за оценка има за цел да привлича инвеститорите, не е достатъчно основание за неговото дискредитиране.
(60)
Гърция и получателят твърдят също така, че докладът не може да бъде взет предвид, тъй като неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.).
(61)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че датата на доклада на Behre Dolbear действително е 30 юни 2004 г., но неговото съдържание може да бъде считано за актуално към момента на продажбата от декември 2003 г., тъй като то се основава на колебанията на цените на металите през периода 1993-2003 г.
(62)
Гръцката държава и Ellinikos Xrysos твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, и че поради тази причина той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Комисията не може да приеме този довод, тъй като, за да се изчисли общата стойност на дружеството, докладът предвижда подробна оценка на стойността на продадените активи с разбивка по отделни статии.
a.a Изчисляване на стойността на мините
a.a.1. Доводи, свързани със стойността на мините
(63)
Гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена или дори отрицателна поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мините. Те настояват също, че цената, платена при продажбата от 2003 г. отразява стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По-специално, Гърция приема, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(64)
Комисията отбелязва, че решенията за анулиране от 2002 г. са засегнали единствено стойността на Olympias, тъй като към момента на продажбата Stratoni е имала валидни разрешителни за експлоатация и следователно е имала стойност. По същото време TVX Hellas преустановява експлоатацията поради неуспех на инвестициите си в областта на добива на злато, когато разрешителните за експлоатация на мината Olympias са анулирани. Ето защо неговото поведение е свързано единствено със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(65)
По отношение на Skouries, гръцките органи и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. и че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение там.
(66)
Комисията отбелязва, че Skouries не е имала разрешителни за експлоатация на мини или изградена минна инфраструктура. При все това, гръцките органи и получателят не успяха да представят информация или съществени доводи, че експлоатацията на мината Skouries няма административни разрешителни или икономическа осъществимост. Също така, според доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработването и изграждането на мината в Skouries са били 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR. В своя доклад Behre Dolbear изразява своята гледна точка, че тези разходи са „разумни“. Комисията следователно счита, че не са съществували административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или строителството на минна инфраструктура и извършването на минни операции в Skouries.
(67)
Въз основа на горното (параграфи 63-66) Комисията счита, че към момента на продажбата пазарната стойност на Olympias действително е била застрашена от решенията за анулиране от 2002 г., но пазарната стойност на Stratoni и Skouries не е била. Следователно, към момента на продажбата от 2003 г. е било възможно да се изчисли пазарната стойност на мините Cassandra.
а.а.2. Изчисляване на стойността на мините
(68)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията проучи всяка от трите мини, които влизат в състава на мините Cassandra (Stratoni, Olympias и Skouries) по отношение на следните два въпроса: а) стойност на мината, която следва да се базира на икономическите фактори, приложими към момента на продажбата и б) възможност за експлоатация на мината, за да бъде реализирана горепосочената стойност. На базата на тези два фактора, Комисията стигна до заключението, че мините Stratoni и Skouries са имали определена стойност, която е можела да бъде реализирана, но е трудно да се установи стойността на Olympias към момента на продажбата от 2003 г.
(69)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията използва доклада на Behre Dolbear. Докладът използва три метода за изчисляване на справедливата пазарна стойност на мините: а) оценка на приходния подход (19); б) оценка на свързаните сделки (сравними продажби) и в) подход на пазарната капитализация (20). Стойностите, получени в резултат на прилагането на тези три метода, са съответно следните: а) 130,3-402,5 млн. USD или 107,2-331,1 млн. EUR; б) 504,7 млн. USD или 415,2 млн. EUR и в) 614,9 USD млн. или 505,9 млн. EUR. Обхватът на оценката на приходния подход се дължи на различните сценарии за ценообразуване, използвани при него (вж. параграф 72). От тези три метода Комисията е следвала приходния подход. Основанията са представени в таблица по-долу:
Таблица
Основания за използване на приходния подход
Приходен Подход
Свързани Сделки
Пазарна Капитализация
Приходният подход осигурява подробни стойности за всяка от трите мини на базата на цените на метала, които са били известни към момента на продажбата на мините. Когато се изчислява стойността на актив в дадена сделка, могат да бъдат взети предвид единствено факторите, действали към момента на сделката.
Базата на оценката на свързаните акции е спорна, тъй като две различни мини не могат да бъдат идентични. Според Behre Dolbear, методът на свързаните сделки е противоречив поради факта, че всяко находище на полезни изкопаеми, дори на една и съща стока, се различава в някаква степен от останалите находища по отношение на минералогичен състав, условия на добив, металургия, аспекти на околната среда, наличие на социални проблеми, качество на рудата и др.
Докладът на Behre Dolbear съдържа също коментар на метода на пазарната капитализация, създаден от American Appraisal Associates, съгласно който пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за оценка или като основно правило, подходящо за проверка на оценки, направени с първични методи.
Приходният подход е първичен метод за оценка и следователно е по-надежден метод. Освен това, в настоящия случай, методът на пазарната капитализация проверява само стойността, получена от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., които не са приемливи, тъй като информацията е получена след продажбата. Следователно методът на пазарната капитализация не може да се използва дори като вторичен метод за оценка.
Behre Dolbear изглежда счита за по-достоверна стойността, получена чрез приходния подход, тъй като посочва, че „С течение на годините Behre Dolbear обръща особено внимание на стойността, получена чрез приходния подход“ (обобщение на стойностите на стр. 43 от доклада на Behre Dolbear).
(70)
Гърция е съгласна, че ако се използва докладът на Behre Dolbear, може да бъде приет само приходният подход, тъй като той е основен и международно прилаган метод за оценяване, и само по отношение на датата на неговото заверяване (30 юни 2004 г.) и при условие че са предоставени разрешителни за експлоатация на мини и са направени значителни инвестиции.
(71)
На базата на приходния подход Комисията изчислява стойността на мините към момента на продажбата от 2003 г. както следва (вж. параграфи 72-79).
(72)
Приходният подход изчислява справедливата пазарна стойност на мините Cassandra на предпроизводствено ниво (21), както показват операциите на мините, с добре определени разходи и доказани и вероятни резерви (22). Докладът използва три различни сценария за определяне на стойността на базата на цените, приложими през следните периоди: а) средно ниво за 1993-2003 г.; б) само първото шестмесечие на 2004 г. и в) средно ниво за 1993-2003 г. плюс първо шестмесечие на 2004 г. (разделено на 2). Комисията счита, че може да вземе предвид единствено сценария със средното ниво за 1993-2003 г., без останалите два, тъй като той се базира на цените и разходите, които са били известни към момента на продажбата, осъществена през декември 2003 г. Освен това, историческите цени за периода 1993-2003 г., използвани от Behre Dolbear, не показват специална тенденция през целия период 1993-2003 г., т.е. те се колебаят през различните години и Комисията счита следователно, че средното ниво за периода 1993-2003 г. отразява по-добре историческото развитие на пазара на метали. Също така, цените през първото шестмесечие на 2004 г. не са представителни за стойността на мините, тъй като показват само моментното състояние и не вземат предвид колебанията. Счита се, че колебанията имат ключово значение за минимизиране на въздействието на необичайни промени или произволни събития и за получаване на надеждна представа за стойността на мините.
(73)
Гърция и получателят твърдят, че Behre Dolbear изчислява настоящата нетна стойност на мините Cassandra, в които се извършва предпроизводствена дейност с отрицателен знак - 2,59 млн. USD (страница 37, таблица 5.3 от доклада), така че действително платената цена (11 млн. EUR) превишава пазарната стойност на мините.
(74)
Комисията отбелязва, че на индивидуална основа, настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво), приписана от приходния подход на всеки от трите минни проекта е: а) за Olympias - 28,79 млн. USD, т.е. - 23,7 млн. EUR; б) за Stratoni - 10,48 млн. USD, т.е. 8,6 млн. EUR и в) за Skouries - 15,72 млн. USD, т.е. 12,9 млн. EUR. Сумата от тези три стойности е отрицателна стойност - 2,59 млн. USD.
(75)
При все това, Комисията не приема горния довод на Гърция и получателя. Тя отбелязва, че на базата на горните стойности настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво) на мината Olympias, към момента на продажбата, действително е била отрицателна. Независимо от това, тя счита, че отрицателната настояща нетна стойност на мината Olympias означава, че към момента на продажбата очакваната печалба, получена от експлоатацията на мината при ценовото ниво, наблюдавано през последните 11 години, би била отрицателна. Предвид цената на златото, всеки собственик на мината Olympias би избрал да не експлоатира мината и би потърсил начин за избягване на загубите доколкото е възможно. Както е показано, когато не експлоатира мината, купувачът би могъл да ограничи загубите до 5,5 млн. EUR, което представляват разходите, които той е трябвало да направи по договор с цел опазване на околната среда и поддръжка. При все това, не може единствено на тази база да се направи заключение, че стойността на мината Olympias следва да възлиза на 5,5 млн. EUR, тъй като, по принцип, притежаването на мина осигурява стойността на опция: собственикът може да експлоатира мината, когато условията са добри (цените на златото са достатъчно високи), и да избере да не я експлоатира, когато условията са не са добри (цените на златото не са достатъчно високи). По същия начин, Ellinikos Xrysos е можело да избере да придобие мината като част от пакета мини Cassandra или с цел по-късно да има възможност да извърши необходимите инвестиции в мината Olympias, за да поднови експлоатацията с печалба, ако цените на златото се повишат до нива (значително) над нивата, наблюдавани през предходния период 1993-2003 г.
(76)
Получаването на надеждна оценка на тази стойност по избор е доста сложно. Още по важно е, че всяка такава стойност би трябвало да бъде коригирана, за да се вземе предвид (вероятно високата) вероятността, че дори ако цените на златото са били достатъчно високи, за да гарантират печеливша експлоатация, може да не бъде получено разрешително за експлоатацията на тази мина. Както е посочено по-горе (вж. параграф 12), разрешителните за експлоатация на мината Olympias и добив на злато са били анулирани по екологични причини, които са определени като сериозни. Следователно би изглеждало подходящо да се счита, че мината Olympias има стойността на опция, която може консервативно да бъде изчислена като нула. По същия начин, нетната стойност на мина Olympias следва да бъде изчислена на - 5,5 млн. EUR.
(77)
От друга страна, Комисията счита, че индивидуалните стойности на мините Stratoni и Skouries възлизат на 21,5 млн. EUR, което е сборът от стойностите на двете мини според доклада на Behre Dolbear (8,6 млн. EUR плюс 12,9 млн. EUR съответно, вж. параграф 74), тъй като:
а.
мината Stratoni притежава валидно разрешително за експлоатация на мина, изградена минна инфраструктура и положителната стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност), и следователно е била в експлоатация към момента на продажбата;
б.
по отношение на мината Skouries, Комисията счита, че не са били налице административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или изграждането на минна инфраструктура и осъществяването на минни дейности; мината Skouries е имала също положителна стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност).
(78)
Гърция и получателят твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear, не може да бъде взета предвид, тъй като се отнася за активите заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, а разрешителните за експлоатация на мини са предоставени по-късно от гръцката държава. Комисията не приема този довод, тъй като, както бе демонстрирано по-горе, мината Stratoni е притежавала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата. Както бе демонстрирано също по-горе, не е имало административни пречки пред предоставянето на разрешително за експлоатация на мини за Skouries. Разходът за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мина Skouries е бил ограничен до таксите за геолози и други експерти за подготовката на проучванията, изисквани за разрешителното, както и таксите, свързани с гаранционно писмо, изисквано от компетентното министерство. Според информацията, представена от гръцките органи, горните разходи са еднократни и възлизат (съответно) приблизително на 5 000 EUR плюс 600 000 EUR най-много на година. Комисията счита, че тези суми са ниски в сравнение с общите капиталови разходи за разработване и изграждане на мината в Skouries, които са достигнали 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR (вж. параграф 66). По тази причина, Комисията счита, че горните разходи за разрешителни за експлоатация на мини не са представлявали пречка за фирма, която желае да инвестира в Skouries. Комисията отбелязва също, че докладът на Behre Dolbear включва също „административни“ разходи при изчисляването на настоящата нетна стойност на мината. Комисията следователно счита, че горните разходи (за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мината Skouries) са взети предвид в доклада на Behre Dolbear.
(79)
На базата на предходното, стойността на мините се изчислява на 16 млн. EUR за всичките три мини (21,5 млн.EUR - 5,5 млн. EUR).
а.б Изчисляване на стойността на земята
(80)
Гръцките органи и получателят твърдят, че земята, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и няма пазарна стойност тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в такива области. Следователно, намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини е довело също до намаляване на стойността на земята.
(81)
По отношение на горния въпрос, Комисията счита въпросната земя за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието, поради особеностите на минните операции (замърсяване, нарушаване на състоянието на околната среда и др.), които биха направили спорна възможността за търгуване с такъв актив отделно от мините.
(82)
При все това, Комисията счита също, че всеки стопански актив има стойност, тъй като допринася или може да допринася за дейностите на дружеството и реализирането на приходи. Мините Cassandra са представлявали предприятие, което е функционирало към момента на продажбата и Комисията следователно счита, че земята е можела да бъде използвана за дейностите на мините и по тази причина е имала стойност. Ето защо Комисията не може да приеме довода, изтъкнат от Гърция и Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear.
(84)
При все това, Комисията отбелязва, че докладът на Behre Dolbear не взема предвид земята отделно от мините. Докладът на Behre Dolbear счита земята за неминерален актив на мините Cassandra и го оценява на 6 млн. EUR (23), независимо от метода на приходния подход.
(85)
Но Behre Dolbear посочва в своя доклад, че стойността, приписана на земята, представлява стойността, докладвана от Ellinikos Xrysos, и че не е правило независима оценка на земята. По тази причина Комисията трябва да провери тази стойност.
(86)
За да направи това, Комисията е използвала цената, платена за земята на открития търг от 1995 г. за продажбата на мините Cassandra на TVX Hellas (вж. параграф 6). Това не е първично, а вторично изчисление, предназначено да провери валидността на стойността, дадена в доклада на Behre Dolbear (6 млн. EUR).
(87)
Гръцките органи са съгласни, че стойността, определена от открития търг от 1995 г., може да бъде взета предвид, и че стойността на земята може да се счита за непроменена. Комисията отбелязва, че в контекста на продажбата от 1995 г. на мините Cassandra на TVX Hellas, за земята е определена цена в размер на 1,2 млрд. GRD. Комисията подчертава факта, че не е имало валидни ценови референции или ценови индекси за земята на мините Cassandra, която се счита за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието (вж. параграф 81). Ако е имало такива валидни ценови референции или ценови индекси, щяло е да бъде възможно изчисляването на актуализирана референтна стойност. При тяхното отсъствие Комисията счита цената от 1995 г. за най-добрата налична приблизителна оценка в настоящия случай. Следователно, Комисията приема като отправна стойност сумата 1,2 млрд. GRD или 3,5 млн. EUR (като използва обменния курс 340,75 GRD/EUR, при който Гърция е влязла в еврозоната през 2001 г.), като справедлива пазарна стойност на земята.
(88)
След 1995 г., TVX Hellas е придобила 70 допълнителни парцела (през периода 1997-2000 г., предимно през 1998 г. и 1999 г.). Комисията отбелязва, че стойността на придобиване на тези 70 допълнителни парцела възлиза на 1,1 млн. EUR, както е представено във финансовите отчети на TVX Hellas. Комисията счита, че тази стойност на придобиване е пазарно ориентирана, тъй като е определена от пазара. Чрез събиране на горните две стойности (3,5 млн. EUR плюс 1,1 млн. EUR) може да бъде получена общата справедлива пазарна стойност на земята, която възлиза на 4,6 млн. EUR.
(89)
Тази сума от 4,6 млн. EUR представлява номиналната стойност на земята през 2003 г. на базата на цените от 1995 г. и 1997-2000 г. Комисията счита, че тази стойност трябва да бъде коригирана в съответствие с общия гръцки индекс на цените на промишлената продукция за периодите 1995-2003 г. и 1998-2003 г. Използва се индексът на цените на промишлената продукция, защото въпросната земя представлява актив на промишлено дружество и корекцията трябва да представя ценовите промени в промишления сектор. Тази корекция на продажните цени от 1995 г. и 1997-2000 г. води до окончателната стойност от 5,9 млн. EUR през декември 2003 г.
(90)
Комисията отбелязва, че горната стойност от 5,9 млн. EUR е много близка до стойността 6 млн. EUR, дадена от Behre Dolbear в неговия доклад за оценка (вж. параграф 84). Комисията счита, че тази много близка стойност потвърждава надеждността на оценката на земята от Ellinikos Xrysos, използвана в доклада на Behre Dolbear и следователно оправдава приемането на стойността 6 млн. EUR като представителна за справедливата пазарна стойност през декември 2003 г.
a.в Изчисляване на стойността на запасите от полезни изкопаеми
(91)
Продажбата от 2003 г. е включвала също и количество запаси от полезни изкопаеми с концентрати от злато (24). Гръцките органи и получателят твърдят, че през 2003 г. горните запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи.
(92)
Гръцките органи са представили изчисляване на прага на рентабилност на цената, при която търговията с горепосочените запаси да е доходна. Вземайки предвид концентрацията на злато в полезните изкопаеми, т.е. 0,7 унции злато за тон, и цената на златото към 12 декември 2003 г., т.е. 407 USD за унция, стойността на златото, концентрирано в златните запаси, е била в размер на 284,9 USD за тон. Гръцките органи също така са представили разходите, свързани с търговията на горепосочените запаси: разходи за преработка на стойност 245 USD за унция и 171,5 USD за тон; транспортни разходи на стойност 50 USD за тон; неустойки, свързани с почистването, на стойност 270 USD за тон; и такси за преработка на стойност 5 USD за унция и 4,1 USD за тон. Изчисляването на горепосочените резултати при отрицателна продажна цена от - 210.7 USD за тон.
(93)
Комисията е проверила горепосоченото изчисляване. Тя счита, че поради горните причини, свързани с цената и разхода, цената на запасите към момента на продажбата не е била доходна. Търговията със запаси от златна руда е можела да бъде доходна, ако са се били променили транспортните разходи или ако са се очаквали промени в тях, но това не е могло да се предвиди. Също така, в доклада на Behre Dolbear не се посочва стойността на запасите от златна руда. Поради това Комисията счита, че стойността на тези запаси не може да се изчисли.
(94)
Hellenic Mining Watch твърди, че златосъдържащите запаси от полезни изкопаеми имат значителна стойност, възлизаща на 80 млн. EUR. Комисията отбелязва, че посочената стойност от 80 млн. EUR не се подкрепя от никакви данни или доказателства, предоставени от Hellenic Mining Watch. Въз основа на това и предвид горното изчисление, от което е видно, че стойността на тези запаси не може да се изчисли, Комисията отхвърля твърденията на Hellenic Mining Watch.
(95)
Комисията отбелязва, че активите, продадени през декември 2003 г., са включвали и две находища на олово и цинк. Докладът на Behre Dolbear включва оценка на стойността на съществуващите концентрати на олово и цинк към 30 юни 2004 г. (25). Тази оценка се извършва отделно от изчисляването на нетната текуща стойност на мините и не представлява част от оценката по приходния метод. Тя показва нетната възвръщаемост от металургичното предприятие (26) за собственика на мината: първо се изчислява стойността на съдържанието на метали (олово, сребро и цинк) въз основа на текущи цени и налични количества; след това се прилага „график за плащане на разходите на металургичното предприятие“ (разходи за допълнителна преработка, начислявани от купувача на полезните изкопаеми на техния производител), като се вземат предвид специалните условия за приспадане на този разход (конкретните проценти на обезценка, таксите по преработката и рафинирането и разходите за транспорт); и най-накрая, разходите по графика за плащане на разходите на металургичното предприятие се приспада от горната стойност на съдържането на метал (27).
(96)
Комисията отбелязва, че горният метод е стандартният метод за изчисляване на плащания за метали. Затова Комисията ще използва горния метод, за да оцени пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., въз основа на количествата находища на полезни изкопаеми и цените на метала през декември 2003 г. (28). Чрез прилагане на горния метод за количествата полезни изкопаеми, цените на металите през декември 2003 г. и специалните условия на графика на Ellinikos Xrysos за плащане на разходите на металургичното предприятие, Комисията решава, че пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., възлиза на 3,7 млн. USD или 3 млн. EUR (при обменен курс от 1,2254 USD/EUR към датата, на която полезните изкопаеми са продадени на Ellinikos Xrysos, а именно 12 декември 2003 г.).
(97)
Комисията отбелязва, че според информацията, предоставена от получателя, находищата на олово и цинк, придобити през декември 2003 г., са били продадени през декември 2004 г. (1 декември 2004 г. и 31 декември 2004 г.), т.е. след съставяне на доклада на Behre Dolbear. Затова Комисията счита, че специфичните условия, приложими за горния метод (изчисляване на стойността на находищата през юни 2004 г., вж. параграф 95) се прилагат и за изчисляване на стойността на находищата на полезни изкопаеми към декември 2003 г., тъй като е нямало други продажби на полезни изкопаеми в периода декември 2003 г.-юни 2004 г., които да поставят нови условия.
a.г Заключение относно предимството
(98)
Горното изчисление посочва обща стойност на мините Cassandra в размер на 25 млн. EUR, като това е сборът от стойността на мините (16 млн. EUR), земята (6 млн. EUR) и запасите от полезни изкопаеми (3 млн. EUR).
(99)
Тази обща сума е значително по-ниска от стойността, представена от доклада на Behre Dolbear като справедлива пазарна стойност на активите на мините Cassandra (500 млн. USD или 411 млн. EUR, вж. параграф 19). Стойността, представена в доклада на Behre Dolbear е спомената в решението на Комисията от 10 декември 2008 г. за откриване на официална процедура по разследване като показател за това, че продажната цена е била по-ниска от пазарната стойност на мините.
(100)
Причината за отклоняване от стойността в доклада на Behre Dolbear (500 млн. USD) е че тя е получена от два метода за остойностяване, които не съответстват на дадения случай (вж. таблица 1 по-горе), а именно методите на „свързаните сделки“ и „пазарната капитализация“, които не могат да се приемат, защото: a) основата на остойностяването на свързаните сделки е съмнителна, тъй като две отделни мини не могат да са идентични: всяко находище на полезни изкопаеми, дори и на един и същ ресурс, се различава до известна степен от останалите находища; б) пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за остойностяване или като практическо правило, подходящо за проверяване на оценки, направени чрез основни методи като приходния подход; за дадения случай методът на пазарната капитализация не може да се използва дори и като вторичен метод за остойностяване, защото той потвърждава само стойността на приходния подход, произтичаща от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., което не може да се приеме, защото тази информация е последваща спрямо датата на продажбата и в) Behre Dolbear приписва по-голяма достоверност на стойността, получена от приходния подход.
(101)
Общата стойност, изчислена от Комисията (25 млн. EUR) е също много по-ниска от диапазона на цените, получени от приходния подход (107,2 млн. EUR-331,1 млн. EUR, вж. параграф 69). Причината за това е, че последната цена включва: a) стойностите на активите, които не са били прехвърлени през декември 2003 г., напр. вземания, парични потоци и запаси от полезни изкопаеми (стойностите от юни 2004 г. се различават от тези от декември 2003 г., вж. изчисляването в параграфи 91-97); и б) минералните ресурси, характеризирани в доклада на Behre Dolbear като спекулативни и несигурни (29) (материал, който може да се добива в мина или потенциал за проучване). Последните не са включени в паричните потоци за определяне на нетната текуща стойност, съгласно приходния подход (вж. параграф 72), която се получава само от доказани и вероятни запаси, изключвайки всички останали запаси. В допълнение, горният диапазон от стойности също включва различни стойности за Olympias по три различни сценария за ценообразуване. Комисията не приема тези стойности (вж. параграфи 72-76). И най-накрая, горният диапазон от стойности е повлиян от различните сценарии за ценообразуване, от които Комисията приема само един (вж. параграф 72).
(102)
Комисията заключава, че пазарната стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 25 млн. EUR към момента на тяхната продажба на Ellinikos Xrysos.
(103)
Комисията счита, че стойността на предимството, от което Ellinikos Xrysos се е възползвало, възлиза на 14 млн. EUR, като това е разликата между общата справедлива пазарна цена на активите на мините Cassandra (25 млн. EUR) и цената, платена при продажбата (11 млн. EUR).
(104)
Въз основа на горния анализ на доводите, изложени от Гърция и получателя и предвид изчисляването на пазарната стойност на продадените активи и сравнението на тази пазарна стойност с цената, която действително е платена от Ellinikos Xrysos, Комисията счита, че критерият за предимство е изпълнен.
б. Държавни ресурси
(105)
Гръцките органи и получателят твърдят, че Гърция е действала само в качеството си на посредник по време на продажбата от 2003 г. и никога не е притежавала мините. Освен това те твърдят, че Гърция не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Накрая гръцките органи и получателят твърдят, че сделката по продажба от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация.
(106)
Комисията отбелязва, че Гърция е била активна страна и в двете сделки, които са били осъществени посредством два различни договора. Във втория договор Гърция е поела задълженията на продавач, но освен това е имала право да получи прихода от продажбата. Този приход е бил платен директно на TVX Hellas с цел покриване на конкретно задължение на гръцката държава, което още веднъж демонстрира ролята на Гърция като продавач, а не само като посредник. По отношение на твърдението, че продажбата от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и частно дружество, Комисията счита, че това твърдение няма връзка с въпроса за държавните ресурси в разглеждания случай, тъй като този критерий се разглежда единствено във връзка с продажбата от 2003 г.
(107)
Поради това Комисията не приема доводите, изложени от гръцките органи и получателя и счита, че критерият за държавните ресурси е изпълнен.
в. Селективност
(108)
Мините Cassandra са били продадени на Ellinikos Xrysos, а Ellinikos Xrysos следователно се е възползвало селективно от разликата между продажната цена и пазарната стойност на продадените активи. Поради тази причина Комисията счита, че мярката е селективна, тъй като тя поставя в по-благоприятно положение само това конкретно дружество.
(109)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(110)
Ellinikos Xrysos осъществява дейност в сектор, чиито продукти се търгуват в значителна степен между държавите-членки. Добив на цинк, мед, олово, злато и сребро се осъществява в единадесет държави-членки, освен Гърция, а именно в Обединеното кралство, Италия, Финландия, Полша, Словакия, Румъния, България, Испания, Ирландия, Португалия и Швеция (30). Цинк, мед, олово, злато и сребро се търгуват във всички държави-членки (31). Освен това въпросните мерки за помощ са предоставили на Ellinikos Xrysos предимство пред неговите конкуренти (вж. параграфи 39-104). Когато държавна помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията между държавите-членки, тези други предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. Следователно критерият за нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите-членки е изпълнен.
(111)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 1
(112)
В светлината на изложеното по-горе Комисията заключва, че продажбата на мините Cassandra на Ellinikos Xrysos, осъществена през 2003 г. представлява държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Размерът на помощта е 14 млн. EUR като тази стойност представлява разликата между цената, платена при продажбата от 2003 г., а именно 11 млн. EUR и пазарната стойност на активите, продадени към момента на продажбата, а именно 25 млн. EUR.
МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
а. Държавни ресурси
(113)
По мнение на Гърция и получателя намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени. Освен това, по мнение на Гърция, хонорарите за правни услуги не са били платени от държавата. Независимо от това, намаляването на хонорарите за правни услуги е предвидено в член 5 от договора за продажба, който предвижда, че законните права и хонорарите за правни услуги „следва да бъдат намалени до 5 % от минималния размер на таксите, както е посочено в съответното законодателство“.
(114)
Комисията се съгласява със становището, че адвокатите не са държавни служители. От друга страна, Комисията отбелязва, че в действителност нотариусите са държавни длъжностни лица. При все това, нотариусите не получават заплата; източник на доходите им са изключително техните клиенти, а не държавният бюджет.
(115)
Освен това Комисията отбелязва, че при сключването на договори за продажба, разходите за хонорарите за правни услуги се поемат от страните. В разглеждания случай Комисията приема твърдението на гръцките органи, че държавата не е платила гореспоменатите хонорари вместо купувача.
(116)
По тази причина Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси и следователно не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(117)
По отношение на освобождаването от данъци, целта на данъците е финансиране на държавния бюджет. Следователно несъбирането на данъци лишава държавата от ресурси. По тази причина Комисията счита, че освобождаването от данъци действително включва държавни ресурси.
б. Предимство
(118)
Комисията отбелязва, че продажбата на мините Cassandra е подлежала на облагане с два данъка: 1) данък върху прехвърлянето на мините, по ставка от 5 %; и 2) данък върху прехвърлянето на земята, по ставка от 7 % до 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos твърди, че налагането на какъвто и да било данък върху продажбата от 2003 г. е щяло да бъде прибързано действие, тъй като договорът за продажба не е бил окончателен поради наличието на клауза за анулиране. Комисията не приема този довод, тъй като тази конкретна клауза за анулиране предвижда анулирането на продажбата само в случаи, в които страните не успеят да изпълнят конкретни задължения, за да се гарантира нейния ефект; това е стандартна клауза в повечето договори и наличието ѝ не означава, че тези договори не са окончателни. Освен това, в договора се предвижда начина, по който той влиза в сила: член 9 от него предвижда, че договорът следва да влезне в сила на датата на публикуването на закона, който го ратифицира в Държавен вестник на Република Гърция. Накрая, в договора не се споменава какъвто и да било вид неокончателен статус. Поради това Комисията счита, че в действителност договорът е окончателен, както и че е трябвало да бъдат наложени подходящите данъци.
(120)
Гръцките органи и получателят твърдят, че стойността на мините е била отрицателна, и че по тази причина е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Във връзка с този довод Комисията отбелязва, че стойността на мините към момента на продажбата не е била отрицателна, а положителна като тя е била в размер на 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79).
(121)
Комисията отбелязва, че съгласно гръцкия Кодекс за минодобива, прехвърлянията на мини се облагат с данъчна ставка от 5 % въз основа на тяхната стойност, както и че това е приложимо по отношение на сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“). Гръцките органи твърдят, че сделките „срещу възнаграждение“ са сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика, така че данъкът в размер на 5 % се прилага само по отношение на такива сделки и той не е приложим в разглеждания случай. Комисията не може да приеме този довод тъй като, въз основа на данни от нейно проучване, сделки „срещу възнаграждение“ са онези сделки, при които лицето, придобиващо актив дава някакъв вид отплата като възнаграждение, и в по-общ план, сделки, при които е налице някакъв вид възнаграждение за придобиването. Това е добре установеното и прието тълкувание (32).
(122)
През 2003 г. пазарната стойност на мините е била 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79). Поради това Комисията счита, че съответният данък за мините, продадени през 2003 г. е трябвало да бъде в размер на 0,8 млн. EUR.
(123)
В допълнение Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица. Комисията е получила две различни писма по този въпрос, едно от Министерството на финансите и едно от Министерството на околната среда, енергетиката и климатичните промени (компетентен орган по въпроси, свързани с минодобивната дейност), които съдържат противоречиви твърдения. Комисията е подчертала това противоречие пред гръцките органи, но не е получила писмо с окончателно становище. По тази причина Комисията приема информацията, предоставена от Министерството на финансите, което е ведомството, отговорно по въпроси, свързани с данъчното облагане.
(124)
През 2003 г. пазарната стойност на земята е била в размер на 6 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 80-90). По тази причина Комисията счита, че продажбата на земята от 2003 г. е трябвало да бъде обложена с данък в размер на 0,54 млн. EUR (33).
(125)
Тъй като договора за продажбата от 2003 г. е предвиждал нулева ставка за прехвърлянето, Комисията счита, че горепосочените суми (в общ размер на 1,34 млн. EUR) са представлявали предимството, от което се е възползвало дружеството Ellinikos Xrysos.
(126)
Гърция и получателят заявяват, че освобождаването от данъци е било извършено за данък в размер на 38 000 EUR и следователно е било извършено за данък по-нисък от прага de minimis (34) и не е предоставило предимство на купувача. Комисията не може да приеме този довод, тъй като прагът de minimis, който е бил в размер на 100 000 EUR към момента на продажбата от 2003 г., се прилага независимо от формата на помощта или преследваната цел. По тази причина не могат първо да бъдат разделяни различните разглеждани мерки за помощ, т.е. мерки 1 и 2, а след това да бъде разглеждана само част от мярка 2, т.е. освобождаването от данъци. Комисията е разгледала и двете мерки за помощ в разглеждания случай и е установила, че взети заедно, те включват размери на помощ, които превишават прага de minimis в размер на 100 000 EUR и съобразно с това, тя е преценила, че предоставената помощ не успява да изпълни условията за помощ de minimis. Въз основа на изложеното по-горе, Комисията поддържа заключението, до което тя е достигнала в параграф 125.
в. Селективност
(127)
Критерият за селективност е изпълнен по същия начин, както в параграф 108.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(128)
Накрая критерият за нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки е изпълнен по същия начин, както в параграф 110.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 2
(129)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че освобождаването от данъци представлява държавна помощ в размер на 1,34 млн. EUR в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
IV.б. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(130)
Доколкото мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тяхната съвместимост трябва да бъде оценена в светлината на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от този член.
(131)
Членове 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС предвиждат изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е предвидено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(132)
В настоящия подраздел Комисията ще оцени съвместимостта на мерките като вземе предвид тези изключения.
(133)
Изключенията, предвидени в член 107 параграф 2 от ДФЕС не са приложими в настоящия случай: тази мярка не е със социален характер, тя не е била предоставена на отделни потребители, тя не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития и не е била предоставена на икономиката в отделни региони на Федерална република Германия, които са засегнати от разделението на Германия.
(134)
Допълнителни изключения са предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС. Изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, букви б), г) и д) очевидно не са приложими и не са били изтъкнати от гръцките органи. В настоящия подраздел Комисията ще оцени потенциалната съвместимост на мерките съгласно член 107, параграф 3, букви а) и в).
(135)
Член 107, параграф 3, буква а) гласи, че „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар. Мините Cassandra се намират в област, която отговаря на условията за предоставяне на помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и следователно Ellinikos Xrysos теоретично може да отговаря на условията за регионална помощ.
(136)
В Насоките за национална регионална помощ, приложими към момента на продажбата от 2003 г. („Насоките за регионална помощ от 1998 г.“ (35)) са изложени условията за одобряване на регионална инвестиционна помощ.
(137)
Съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., предметът на една регионална помощ е или да осигури продуктивна инвестиция (първоначална инвестиция), или да създаде работни места, което е свързано с инвестицията.
(138)
По отношение на възможността за разглеждане на мерките като помощ за създаване на работни места, следва да бъде подчертано, че за целите на регионалните помощи, създаване на работни места означава нетно увеличение на броя на работните места в предприятието, което е обект на обстоен преглед, спрямо средния брой на работните места за определен период от време, както и че всички работни места, изгубени в рамките на този период трябва следователно да бъдат извадени от очевидния брой работни места, създадени в рамките на същия период. Освен това размерът на помощта трябва да бъде изчислен въз основа на разходите за заплати; по-специално, той не трябва да надвишава определен процент от разходите за заплати на наето лице, изчислени за период от две години.
(139)
Във връзка с тези изисквания Комисията посочва, че договорът за продажба е включвал само една неясна клауза, по силата на която на дружество Ellinikos Xrysos се предоставя възможност за лична преценка за наемане на такъв брой служители, какъвто му е необходим, както и че следователно горепосочените условия не са изпълнени. Поради тази причина Комисията преценя, че по смисъла на насоките, не е предвидено създаване на работни места.
(140)
Насоките за регионална помощ от 1998 г. определят първоначалната инвестиция като инвестиция в основен капитал, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до съществена промяна в продукта или в производствения процес на съществуващо предприятие (чрез рационализация, диверсификация или модернизация)) (36).
(141)
Комисията приема, че придобиването на мина Skouries отговаря на критериите за първоначална инвестиция въз основа на изложеното по-горе определение, дадено в насоките. Към момента на продажбата от 2003 г., в Skouries не е имало нито една изградена минна инфраструктура и е имало необходимост от инвестиция в основен капитал с оглед пускането в експлоатация на новата мина (вж. параграф 66).
(142)
По отношение на мина Stratoni, Комисията има съмнения за това дали продажбата на активите може да бъде считана за първоначална инвестиция по смисъла на насоките (37).
(143)
При все това, съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., инвестирането в основен капитал под формата на закупуване на предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, също може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(144)
В това отношение Комисията отбелязва, че Гърция действително е доказала, че мините са били закрити или биха били закрити, ако не са били закупени от Ellinikos Xrysos (38). Поради това тази инвестиция може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(145)
Независимо от това, фактът, че продажбата на мините Cassandra ще бъде считана за първоначална инвестиция не означава, че тази инвестиция е съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. Не са изпълнени две условия, определени от тези насоки, както е посочено в параграфи 146-152 по-долу:
(146)
На първо място, продажбата на мините Cassandra е ad hoc мярка. В това отношение, Насоките за регионална помощ от 1998 г. изрично предвиждат следното: „Дерогация от принципа на несъвместимост, установен в член [107, параграф 1] от Договора може да бъде предоставена по отношение на регионална помощ, само ако може да бъде гарантиран балансът между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение … Индивидуална ad hoc помощ, предоставена на едно дружество или ограничена в една област на дейност, може да окаже силно въздействие върху конкуренцията на съответния пазар, като се очаква, че въздействието ѝ върху регионалното развитие ще бъде силно ограничено. Подобна помощ се предоставя обикновено в обхвата на специфични секторни индустриални политики и не е в унисон с духа на политиката за регионални помощи. Тази политика трябва да остане неутрална по отношение на разпределението на производствени ресурси между отделните икономически сектори и дейности. Комисията счита, че освен ако може да бъде доказано обратното, тази помощ не изпълнява изискванията, изложени в предходния параграф“ (втори параграф на точка 2 от насоките).
(147)
Въпреки, че към момента на издаване на Решението за откриване на Комисията от 10 декември 2008 г., от Гърция е било поискано да изрази становище относно съвместимостта на помощта съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и Насоките за регионална помощ от 1998 г., Комисията отбелязва, че Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин, че продажбата на мините Cassandra е била извършена при съблюдаване на изискването за баланс между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение.
(148)
На второ място, регионалната помощ трябва да има стимулиращ ефект, т.е. тя трябва да предоставя истински стимул за инвестиране, което в противен случай не би било извършено в подпомаганите области. В този дух, насоките гласят, че „схемите за помощи трябва да предвиждат заявлението за получаване на помощ да бъде представено преди започване на изпълнението на проектите“ (39). Това условие е валидно също така и за ad hoc мерките за помощ (40). Гърция не е доказала, че получателят е спазил горепосоченото изискване, нито пък че той е предоставил заявление за получаване на помощ преди започването на проекта.
(149)
Освен това, по отношение стимулиращия ефект на помощта, Гърция не е провела открит и безусловен търг за продажбата на мините Cassandra. Комисията счита, че този открит и безусловен търг е щял да бъде изпитание, посредством което да се провери дали на пазара е имало лица, които са имали желание да инвестират в мините. Тъй като такъв търг не е бил проведен, Комисията преценя, че Гърция не е проверила пазарното равнище на лицата, които желаят да инвестират в мините Cassandra, и следователно, не е проверила необходимостта от помощ със стимулиращ ефект.
(150)
В допълнение Комисията отбелязва, че придобиването на мините Cassandra е представлявало инвестиция в минодобивния сектор. Секторът е отрасъл, интензивно използващ капитали, в който се изискват значителни инвестиции за развитие на предприятията и стопанските операции. В разглеждания случай, съгласно доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработване и изграждане на мина в Skouries са били в размер на 220 млн. EUR (вж. параграф 66). Комисията отбелязва, че тази сума е значително по-висока от въпросния размер на помощта, а именно 15,34 млн. EUR (вж. комбинирани суми в параграфи 111 и 124). По-специално, горепосоченият размер на помощ представлява само 7 % от инвестицията, изисквана в една от мините. Освен това, Комисията не е получила каквито и да било доказателства, които да демонстрират, че Ellinikos Xrysos не е било в състояние да осъществи инвестицията без помощ. Тъкмо напротив, Гърция и Ellinikos Xrysos са се споразумели, че последното дружество действително ще осъществи капитални инвестиции с цел разработване на мините (41). По тази причина Комисията счита, че въпросната помощ не е имала стимулиращ ефект и не е била необходима на инвеститорите, които са имали желание да придобият мините Cassandra.
(151)
Накрая Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин стимулиращия ефект на въпросната помощ.
(152)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че продажбата на мините Cassandra не спазва критериите на Насоките за регионална помощ от 1998 г. за обявяване на помощта за съвместима като първоначална инвестиционна помощ.
(153)
Освен това може да се обсъди дали помощта може да бъде обявена за съвместима като оперативна помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. В насоките оперативната помощ се определя като помощ, с която се цели намаляване на текущите разходи на дадена фирма. В съответствие с насоките, оперативните помощи могат да бъдат предоставяни по изключение в региони, които отговарят на условията съгласно дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(154)
При все това, съгласно насоките, оперативна помощ е помощ „която има за цел да намали текущите разходи на дадена фирма“ (точка 4.15). Текущите разходи са некапиталови и обикновено периодични разходи, необходими за функционирането на дадено предприятие. В този смисъл въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи, а за инвестиции в основен капитал (придобиване на мини и земя), както и освобождаване от дължимия данък за гореспоменатата инвестиция (данък върху прехвърлянето). Следователно въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи. Поради това Комисията счита, че въпросната помощ не отговаря на определението за оперативна помощ по смисъла на насоките.
(155)
Освен това, съгласно насоките, оперативна помощ може да бъде предоставена в региони, отговарящи на условията за предоставяне на помощ, при условие че размерът ѝ е пропорционален на затрудненията, към чието облекчаване е насочена и държавата-членка е тази, която трябва да докаже наличието на евентуалните затруднения и да ги степенува по важност. В разглеждания случай Гърция не е предоставила каквато и да било оценка или изчисление на затрудненията в региона, както и на размера на помощта, за да докаже, че размерът на помощта е пропорционален на размера на затрудненията.
(156)
Накрая, съгласно насоките, оперативната помощ трябва да бъде ограничена във времето и прогресивно да намалява. Комисията отбелязва, че въпросната продажба не е била предмет на какъвто и да било вид времево ограничение или прогресивно намаляване. В действителност, както продажната цена, така и освобождаването от данъци, посочени в договора за продажба, са били определени и одобрени без споменаване на какъвто и да било вид времево ограничение или намаляване.
(157)
Поради това Комисията преценя, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно разпоредбите на насоките.
(158)
Комисията заключва, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г.
(159)
По отношение на съвместимостта на помощта съгласно Общия регламент за групово освобождаване относно деклариране на определени категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 107 и 108 от ДФЕС (42), Комисията счита, че въз основа на финансовите данни, представени от гръцките органи, Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, както е посочено в параграф 12 по-горе. В съответствие с член 1, параграф 5 от Общия регламент за групово освобождаване, ad hoc помощите, предоставяно на големи дружества се изключват от приложното поле на регламента.
(160)
Освен това, в съответствие с член 8, параграф 3 от Общия регламент за групово освобождаване, когато помощ, попадаща в обхвата на регламента се предоставя на голямо предприятие, държавата-членка следва да потвърди съществения стимулиращ ефект на помощта въз основа на документ, който анализира жизнеспособността на проекта или дейността на получателя с и без помощта. На Комисията не са били предоставени такива доказателства.
(161)
Накрая, в съответствие с Общия регламент за групово освобождаване, разходите по придобиването на капиталови активи като действие, пряко свързано с предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, се считат за допустими разходи, при условие че сделката е била осъществена при пазарни условия. Гръцките органи допускат, че сделката е била осъществена без открита, безусловна и прозрачна тръжна процедура или независима оценка на пазарната стойност на активите на мините Cassandra. Поради това Комисията счита, че въпросната продажба не е била осъществена при пазарни условия.
(162)
В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно Общия регламент за групово освобождаване.
(163)
Член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС гласи, че „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(164)
Комисията счита, че изключението, посочено в член 107, параграф 3, буква в) не е приложимо по отношение на разглеждания случай, и че Ellinikos Xrysos не отговаря на условията за помощ за оздравяване и/или преструктуриране. В съответствие с точка 7 от Насоките на Общността от 1999 г. за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на продажбата от 2003 г. (43), „едно новосъздадено предприятие не е приемливо за помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. Такъв например е случаят, когато новото предприятие възниква в резултат на ликвидация на предишното или просто поема активите на ликвидираното предприятие“. Ellinikos Xrysos е дружество, което е било създадено три дни преди придобиването на мините Cassandra. Освен това, предоставянето на помощ за преструктуриране зависи от наличието на добър план за преструктуриране, а Гърция не е представила такъв план за преструктуриране. В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно правилата за помощ за оздравяване и/или преструктуриране.
(165)
Накрая, по отношение на помощ за опазване на околната среда, Ellinikos Xrysos е било задължено да съблюдава приложимите екологични стандарти. По-специално то е било задължено да осъществява инвестиции за опазване на околната среда и да извършва своите минодобивни операции в съответствие със законодателството в областта на околната среда на Гърция и ЕС. Тъй като последните дейности са задължителни по закон, не е било необходимо на Ellinikos Xrysos да се предостави помощ, посредством която тя да спази закона.
(166)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че въпросните мерки за помощ са несъвместими с ДФЕС.
(167)
По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos. Освен това Комисията счита, че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
V ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(168)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че разгледаните мерки представляват държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos, представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(169)
Освен това Комисията заключава, че разглежданите мерки за помощ са несъвместими с вътрешния пазар. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(170)
В съответствие с ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на Европейския съюз, Комисията е компетентна да реши дали съответната държава трябва да отмени или да измени помощта, когато се установи, че тя е несъвместима с общия пазар (44). Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (45). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (46).
(171)
Съгласно горепосочената съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 на Съвета (47) предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя.“
(172)
Поради това, като се има предвид, че разглежданите мерки се считат за неправомерна и несъвместима помощ, размерите на помощта трябва да бъдат възстановени, за да се възстанови ситуацията, която е съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихва за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
(173)
Елементът на несъвместима помощ, който се съдържа в мерките е съчетание от а) разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos (14 млн. EUR) и б) размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на активите, т.е. мините и земята (1,34 млн. EUR). Сумата от посочените по-горе стойности е 15,34 млн. EUR.
(174)
Освен това, по отношение на възстановяването Комисията отбелязва, че член 4 от договора за продажба от 2003 г. е включвал две разпоредби за анулиране, които предвиждат, че Ellinikos Xrysos може да анулира продажбата в случай на: а) издаване на административен или правен акт от гръцките органи за промяна на статута на разрешителните за експлоатация на мини; или б) съдебно решение (свързано със статута на разрешителните за експлоатация на мини) за спиране на операциите или реализиране на инвестиционния план. И в двата случая дружество Ellinikos Xrysos е трябвало да върне активите на гръцката държава и да му бъде възстановена общата сума в размер на 11 млн. EUR с възможност за плащане на допълнително възнаграждение.
(175)
Гръцките органи са изтъкнали, че тези две разпоредби могат да бъдат приведени в действие посредством решение на Комисията относно възстановяването на несъвместима помощ. Определя се дали случаят е такъв от начина на тълкуване на договора и националното законодателство. Ако, при все това, разпоредбите бъдат приведени в действие, това не следва да окаже никакво въздействие върху задължението на Гърция за възстановяване на размера на помощта, посочен в настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ в размер на 15,34 млн. EUR, предоставена неправомерно от Гърция на Ellinikos Xrysos SA в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз посредством продажба на активи и земя по стойност по-ниска от тяхната стойност и освобождаване от свързаните с продажбата данъци, с цел запазване на заетостта, опазване на околната среда и създаване на стимул за потенциалните купувачи на мините Cassandra, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
1. Гърция ще възстанови от получателя помощта, посочена в член 1.
2. В сумите, които трябва да бъдат възстановени, ще се включват и лихвите от датата, на която сумите са били предоставени на разположение на получателя, до тази на тяхното реално възстановяване.
3. Лихвите ще се изчисляват на база, съставена в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (48) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (49) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Гърция ще прекрати всички неизвършени плащания по посочената в член 1, параграф 1 помощ, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1 ще се извърши незабавно и ефективно.
2. Гърция ще осигури прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение, Гърция ще предостави на Комисията следната информация:
а)
общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Гърция ще информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията, Гърция ще предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Освен това тя ще предоставя подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 февруари 2011 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 23 päivänä helmikuuta 2011,
valtiontuesta C 48/08 (ex ΝΝ 61/08) jonka Kreikka oli myöntänyt yritykselle Ellinikos Hrisos AE
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 1006)
(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/452/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen numerolla C 48/08 (ex ΝΝ 61/08) (1) rekisteröityä tukea koskevan, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan (2) mukaisen menettelyn käynnistämisestä,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Komissio sai 9 päivänä heinäkuuta 2007 valituksen, jonka mukaan Kreikka oli myöntänyt kaksi valtiontukitoimenpidettä yritykselle Ellinikos Hrisos A.E., jäljempänä ’Ellinikos Hrisos’. Tietojenvaihdon jälkeen komissio käynnisti 10 päivänä joulukuuta 2008 muodollisen tutkintamenettelyn väitetyistä toimenpiteistä.
(2)
Kreikka toimitti 23 päivänä helmikuuta 2009 huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa menettely.
(3)
Menettelyn aloittamisesta tehty päätös julkaistiin 10 päivänä maaliskuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Huomautuksia saatiin seuraavilta neljältä asianosaiselta: yritykseltä Ellinikos Hrisos, joka hyötyy kyseisistä toimenpiteistä, 10 päivänä huhtikuuta 2009; yritykseltä European Goldfields Ltd, joka on Ellinikos Hrisos -yrityksen pääomistaja, 10 päivänä huhtikuuta 2009; Kassandran kaivosten (Metalleion Kassandras) työntekijöiden ammattiliitoilta 2 päivänä huhtikuuta 2009 sekä kreikkalaiselta kaivostoiminnan seurantajärjestöltä (Elliniko paratiritirio metallevtikon drastiriotiton, Hellenic Mining Watch), jonka toiminnan tavoitteena on ”ympäristön ja ihmisten suojelu kaivostoiminnan haittavaikutuksilta ja Kreikan luonnonvarojen säilyttäminen” (4), 6 päivänä huhtikuuta 2009.
(4)
Huomautukset toimitettiin Kreikalle 6 päivänä toukokuuta 2009 ja 7 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Kreikka vastasi asianosaisten huomautuksiin 3 päivänä kesäkuuta 2009, 20 päivänä heinäkuuta 2009 ja 23 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä.
(5)
Komissio pyysi lisätietoja Kreikan viranomaisilta 19 päivänä kesäkuuta 2009, 11 päivänä joulukuuta 2009 ja 22 päivänä huhtikuuta 2010. Kreikka ja Ellinikos Hrisos vastasivat niihin 23 päivänä heinäkuuta 2009, 29 päivänä heinäkuuta 2009, 15 päivänä tammikuuta 2010, 11 päivänä helmikuuta 2010, 12 päivänä helmikuuta 2010, 4 päivänä toukokuuta 2010 ja 27 päivänä toukokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Toukokuussa 2010 komission yksiköt ja Kreikan viranomaiset jatkoivat tietojenvaihtoa epävirallisesti sähköpostin välityksellä. Kokouksia järjestettiin komission yksiköiden ja Kreikan viranomaisten välillä 11 päivänä helmikuuta 2009 ja 24 päivänä kesäkuuta 2010 sekä komission yksiköiden ja väitetyn tuensaajan välillä 2 päivänä helmikuuta 2009 ja 26 päivänä kesäkuuta 2009.
II TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS
II a YLEISTIETOA KAIVOSOIKEUKSISTA JA -LUVISTA
(6)
Kaivosoikeus (kaivoskivennäisten hyödyntämisoikeus) on oikeus tehdä pysyvästi tietyllä maa-alueella töitä joko maan alla tai maan päällä tarkoituksena kaivaa esiin maan sisällä olevia malmeja. Hyödyntämisoikeus siirtyy yhdessä kaivoksen omistusoikeuden kanssa. Se on erottamaton osa omistusoikeutta.
(7)
Kaivosoikeus on eri asia kuin kaivoslupa, joka on lupa harjoittaa kaivostoimintaa. Sen myöntävät viranomaiset sen jälkeen, kun vaaditut toteutettavuus- ja ympäristöselvitykset on arvioitu. Käsillä olevassa tapauksessa vuonna 2003 tapahtuneen myynnin aikoihin kaivosluvat myönsi kehitysministeriö.
II b TUENSAAJA
(8)
Ellinikos Hrisos on suuri kreikkalainen kaivosyritys, joka toimii kullan, kuparin, lyijyn, hopean ja sinkin louhinnan alalla. Yrityksen liikevaihto vuonna 2009 oli 44,7 miljoonaa euroa (tulos verojen jälkeen 1,7 miljoonaa euroa), ja se työllisti noin 350 työntekijää. Kun edellä mainitut tuet myönnettiin (ks. jäljempänä kohdat 11 ja 16-18), Ellinikos Hrisos oli suuryritys, koska se oli sidossuhteessa suuryritykseen. Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen 2003/361/EY (5) mukaan a) mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) luokka koostuu yrityksistä, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja/tai joiden vuosiliikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on enintään 43 miljoonaa euroa (liitteessä olevan 1 osaston artikla 2.1); b) jotta pk-yritysten määritelmästä voidaan poistaa sellaiset yritykset, joiden taloudellinen mahti voi olla suurempi kuin pk-yrityksen, on tehtävä ero erityyppisten yritysten välillä sen mukaan, ovatko ne riippumattomia vai eivät (johdannon 9 kohta); c) ”riippumaton yritys” on sellainen, jota ei määritellä sidossuhteessa olevaksi yritykseksi (liitteessä olevan 1 osaston artikla 3.1); ja d) ”sidossuhteessa oleva yritys” on yritys, jonka osakkeenomistajien tai jäsenien äänioikeuksista toisella yrityksellä on enemmistö (liitteessä olevan 1 osaston artikla 3.3a). Käsillä olevassa tapauksessa 53,3 prosenttia Ellinikos Hrisos -yrityksen osakkeista (160 000 osaketta 300 000:sta) kuului joulukuussa 2003 (kun vuoden 2003 myynti tapahtui) yritykselle Ellinika Metalleia AE, joka on yrityksen AKTOR AE tytäryhtiö. AKTOR AE:n liikevaihto oli 120,9 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 302,6 miljoonaa euroa vuonna 2002. Taseen loppusumma oli 151,9 miljoonaa euroa vuonna 2001 ja 260 miljoonaa euroa vuonna 2002 (6). Näiden lukujen perusteella AKTOR AE:ta voidaan pitää suuryrityksenä. Sen vuoksi Ellinikos Hrisos oli suuryritys käsiteltävänä olevien toimenpiteiden soveltamishetkellä.
(9)
Tätä nykyä Ellinikos Hrisos -yrityksen osakkaita ovat European Goldfields Greece BV (65 prosenttia osakkeista), Hellas Gold BV (30 prosenttia osakkeista) ja rakennus- ja energia-alalla toimiva kreikkalainen yritys AKTOR AE (5 prosenttia osakkeista). European Goldfields Greece BV ja Hellas Gold BV ovat yrityksen European Goldfields Ltd tytäryhtiöitä. European Goldfields Ltd on kanadalainen yritys, joka toimii Balkanilla kaivoskiinteistöjen kaupan ja kehittämisen sekä malminetsinnän aloilla.
(10)
Ellinikos Hrisos omistaa Kassandran kaivokset ja harjoittaa siellä kaivostoimintaa. Ellinikos Hrisos osti Kreikan valtiolta kyseiset kaivokset ja niiden hyödyntämisoikeudet joulukuussa 2003. Kassandran kaivokset sijaitsevat pohjois-Kreikassa. Niihin kuuluvat Olympiasin ja Skouriesin kultakaivokset sekä Stratonin kupari- ja sinkkikaivos.
(11)
Ennen vuotta 2003 Kassandran kaivokset kuuluivat yritykselle TVX Hellas AE, joka oli ostanut kaivokset Kreikan valtiolta vuonna 1995 julkisen tarjouskilpailun perusteella hintaan 11 miljardia drakmaa (noin 39,8 miljoonaa euroa) (7).
(12)
Vuonna 2002 Kreikan valtioneuvosto peruutti Kassandran kaivosten kaivosluvat ja kullantyöstöluvan, erityisesti Olympiasin ja Stratonin luvat. Olympian kaivosluvat ja kullantyöstöluvat peruutettiin vakavina pidetyistä ympäristösyistä. Stratonin kaivoslupa peruutettiin, koska osoitettiin, että valtio oli myöntänyt sen lainvastaisesti. Sen oli myöntänyt viranomainen, jolla ei ollut siihen toimivaltaa.
(13)
Kun Kreikan valtioneuvosto oli peruuttanut edellä mainitun luvan, toimivaltainen ministeriö eli kehitysministeriö hyväksyi kaksi Stratonin kaivosta koskevaa toimenpidettä: 1) 7 päivänä tammikuuta 2003 se määräsi toiminnan Stratonissa lopetettavaksi; ja 2) 29 päivänä tammikuuta 2003 se määräsi Stratoniin lisää suojatoimia. Helmikuun 18 päivänä 2003 kehitysministeriö hyväksyi Kreikan valtioneuvoston edellä mainitun kaivosluvan peruuttamista koskevan päätöksen jatkoksi uuden toimenpiteen, jonka perusteella toiminnan aloittaminen Stratonissa sallittiin uudelleen ja jolla samalla kumottiin 7 ja 29 päivänä tammikuuta 2003 hyväksytyt toimenpiteet. Helmikuun 18 päivänä 2003 hyväksytty toimenpide oli voimassa, kun kaivokset myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle.
(14)
Kassandran kaivosten kaivoslupien ja kullantyöstölupien peruuttamisesta seurasi myös se, että Kinross (kanadalainen kaivosyhtiö), TVX Hellas -yrityksen omistaja, keskeytti antamansa rahoituksen suojatakseen osakkeidensa arvon. Tämä toimenpide pakotti TVX Hellas -yrityksen hakemaan konkurssia.
II c TOIMENPIDE 1: MYYNTIHINTA MARKKINA-ARVOA PIENEMPI
(15)
Kassandran kaivokset siirtyivät 12 päivänä joulukuuta 2003 TVX Hellas -yritykseltä Kreikan valtiolle 11 miljoonan euron hintaan. Tämä toteutettiin tuomioistuimen ulkopuolisella järjestelyllä, jonka yhteydessä selvitettiin molemminpuoliset vaatimukset (TVX Hellas -yrityksen vaatimukset Kreikan valtiolta olivat 293,5 miljoonaa euroa). Kreikan valtio myi samana päivänä Kassandran kaivokset Ellinikos Hrisos -yritykselle 11 miljoonan euron hintaan arvioimatta etukäteen sen omaisuuserien arvoa ja järjestämättä avointa tarjouskilpailua. Kauppaan sisältyivät: a) Stratonin, Skouriesin ja Olympiasin kaivokset sekä niihin liittyvät kaivosoikeudet, b) maa, c) mineraalivarat sekä d) kiinteä käyttöomaisuus (kaivuu- ja työstökoneet, työläisten asunnot ja teollisuusrakennukset). Kreikan viranomaisten mukaan toimenpiteen tarkoituksena oli löytää omistaja, joka oli halukas pitämään kaivokset toiminnassa siten, että työpaikat säilyvät ja ympäristöä suojellaan.
II d TOIMENPIDE 2: VAPAUTUS VELVOLLISUUDESTA MAKSAA VEROJA JA ALENNUS OIKEUSKULUISTA
(16)
Kassandran kaivosten myynti Kreikan valtiolta Ellinikos Hrisos -yritykselle toteutettiin osapuolten välisellä sopimuksella, joka vahvistettiin lailla nro 3220/2004 (8). Kyseisen lain mukaan Ellinikos Hrisos vapautettiin kaikista veroista. Myös oikeuskuluja ja muita maksuja alennettiin niin, että ne olivat 5 prosenttia siitä, mitä normaalisti olisi kuulunut maksaa. Kreikan viranomaisten mukaan toimenpiteen tarkoituksena oli luoda kannustin mahdollisille ostajille, koska kaivosten arvo oli negatiivinen.
(17)
Kreikan lainsäädännön mukaan (9) irtaimen omaisuuden siirrosta kannettava vero on 7 prosenttia siirrettävän omaisuuden arvosta ensimmäisten 15 000 euron osalta ja 9 prosenttia sen ylittävältä osalta. Samaten Kreikan kaivoslain mukaan (10) kaivosoikeuksien siirrosta perittävä erityisvero on 5 prosenttia siirrettävän oikeuden arvosta (eli kaivoksen arvosta).
(18)
Komissio on tässä päätöksessä päätellyt, että toimenpiteiden 1 ja 2 osalta tuen kokonaismäärä on 15,34 miljoonaa euroa. Tätä varten se on tarkastellut
a)
Kassandran kaivokset muodostavien kolmen kaivoksen (Stratoni, Olympias ja Skouries) arvoa myyntihetkellä vallinneiden taloudellisten olosuhteiden sekä kaivosten toimintamahdollisuuksien pohjalta (ks. jäljempänä 63-79 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi),
b)
Kassandran kaivosten omistamien maa-alueiden arvoa, siten kuin se on esitetty arviointiraportissa (ks. jäljempänä 19 kohta) ja todennettu sen perusteella, mitä suurimmasta osasta kyseisiä alueita on maksettu vuonna 1995 järjestetyn avoimen tarjouskilpailun perusteella (ks. jäljempänä 80-90 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi),
c)
Ellinikos Hrisos -yrityksen vuoden 2003 kaupassa hankkimien malmivarojen arvoa, samoin edellä mainitun arviointiraportin perusteella (ks. jäljempänä 91-97 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi),
d)
niiden verojen määrää, joista Ellinikos Hrisos vapautettiin myyntisopimuksen perusteella (ks. jäljempänä 118-124 kohdassa esitetty yksityiskohtainen analyysi).
(19)
Joulukuun 10 päivänä 2008 tekemässään menettelyn käynnistämistä koskevassa päätöksessä komissio epäili, oliko Kreikka myynyt Kassandran kaivokset Ellinikos Hrisos -yritykselle markkinahintaan, koska myyntiä varten ei järjestetty avointa tarjouskilpailua eikä riippumaton arvioija arvioinut omaisuuseriä. On siis kyseenalaista, onko markkina-arvoa alempaan hintaan tapahtunut myynti yhteensopiva SEUT-sopimuksen kanssa. Päätöksessä viitattiin myös Kassandran kaivosten omaisuuserien arviointiraporttiin, joka julkaistiin European Goldfields -yrityksen (Ellinikos Hrisos -yrityksen osakkeenomistaja) laskuun. Kyseisen raportin mukaan Kassandran kaivosten omaisuuserien arvo hyvin toimivilla markkinoilla oli 500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (joka vastasi 411 miljoonaa euroa 30 päivänä kesäkuuta 2004, kun kyseisen päivän vaihtokurssi oli 1,2155 Yhdysvaltojen dollaria / euro (11)). Mainitun raportin, jäljempänä ’Behre Dolbearin raportti’, julkaisija on Behre Dolbear International Ltd, joka European Goldfields -yrityksen mukaan on ”kuuluisa konsulttitoimisto kaivosteollisuuden alalla” (12).
(20)
Komissio epäili myös, että vapautus velvollisuudesta maksaa veroja ja alennukset oikeuskuluista ovat vapautuksia SEUT-sopimuksen mukaisista taloudellisista velvollisuuksista valtiota kohtaan.
III KREIKAN JA ASIANOSAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
III a KREIKAN VALTION JA TUENSAAJAN HUOMAUTUKSET
(21)
Kreikan valtion ja tuensaajan huomautukset ovat suureksi osaksi samoja. Komissio esittää ne siksi yhdessä jäljempänä 22-31 kohdassa.
(22)
Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan Kreikan valtio toimi ainoastaan välittäjänä vuonna 2003 tehdyssä kaupassa, sillä TVX Hellas, joka oli selvitystilassa, ei voinut myydä kaivoksia suoraan Ellinikos Hrisos -yritykselle. Kreikka ja tuensaaja väittivät myös, ettei Kreikka missään vaiheessa omistanut kyseisiä kaivoksia eikä saanut minkäänlaista rahasummaa vuonna 2003 tehdyssä kaupassa, sillä kyseiset 11 miljoonaa euroa maksettiin suoraan TVX Hellas -yritykselle. Väitettiin myös, että vuoden 1995 liiketoimi suoritettiin TVX Hellas -yrityksen ja aikaisemman omistajan välillä; tämä oli konkurssia hakenut pörssissä noteeraamaton yhtiö. Tämän vuoksi vuonna 2003 tapahtuneessa kaupassa ei ollut mukana valtion varoja.
(23)
Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lisäksi, että Kassandran kaivosten markkina-arvo myyntihetkellä oli pienentynyt tai jopa negatiivinen, mikä johtui kaivostoiminnan pitkäaikaisesta keskeytyksestä ja kaivoslupien peruuttamisesta. Kaivosten negatiivinen markkina-arvo saattoi myös käydä ilmi siitä, että TVX Hellas -yrityksen omistaja Kinross, joka oli markkinatalouden pohjalta toimiva yritys, arvioi kaivoksen arvon negatiiviseksi kirjatessaan taseeseensa sijoituksestaan seuranneita merkittäviä tappioita. Väitettiin myös, että Ellinikos Hrisos -yrityksen, joka ei myöskään ole pörssiyhtiö, maksaman positiivisen hinnan oikeutti sopimuksen kumoamislauseke, joka poisti ostajan riskin. Huomautuksissa tuodaan lisäksi esille, että kaivosyhtiön ostamaa maata voidaan käyttää vain kaivostoimintaan, eikä sillä ole markkina-arvoa, koska Kreikan lainsäädännön mukaan kaivostoiminnalle annetaan etusija tällaisilla seuduilla. Siksi väitetään, että kaivosoikeuksien arvon pieneneminen, joka johtui toiminnan pitkäaikaisesta keskeyttämisestä ja kaivoslupien peruuttamisesta, toi mukanaan myös maan arvon alenemisen. Lopuksi väitetään, että kultavarannolla, joka oli osa Ellinikos Hrisos -yritykselle myydystä omaisuudesta, oli vuonna 2003 negatiivinen arvo. Tämä johtui osittain kullan alhaisesta hinnasta ja toisaalta toimintaan liittyvien menojen, kuten kuljetus- ja työstökulujen suuruudesta.
(24)
Liiketoimeen sovellettaviin markkinatalouden kriteerien osalta ja edellä esitetty huomioon ottaen huomioon Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät, että kyseisiin kriteereihin kuuluvat myös ympäristö- ja yhteiskunnalliset kysymykset, jotka osaltaan liittyvät yrityksen kuvaan ja henkilökunnan tyytyväisyyteen. Tätä näkemystä vahvistaa se, että TVX Hellas, joka on markkinataloudessa toimiva yritys, otti huomioon työvoima- ja ympäristökysymykset maksaessaan korvauksia. Väitettiin myös, että jos kaivoksia ei olisi myyty, olisi seurannut huomattavia ympäristökustannuksia (noin 15,7 miljoonaa euroa), jotka olisivat tulleet Kreikan valtion kannettaviksi. Huomautuksissa mainitaan samalla, että Elliniko Hrisos -yrityksen maksama hinta oli perusteltu myös markkinatalouden kriteerien perusteella, koska se oli sama hinta, jota TVX Hellas (listautumaton yritys) pyysi. Kreikan valtion ja tuensaajan mukaan TVX Hellas olisi pyytänyt korkeampaa hintaa, jos olisi voinut. Myös mainitaan, että Ellinikos Hrisos -yrityksen maksama hinta vastasi omaisuuden kirjanpitoarvoa TVX Hellas -yrityksen kirjanpidossa. Lopuksi huomautuksissa mainitaan, että vuonna 2003 maksettu hinta vastasi kaivosten käytännön arvoa eli Stratonin kaivoksen arvoa; se oli ainoa toiminnassa oleva kaivos. Mitä tulee Skouriesin kaivokseen, Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei siellä ole ollut kaivostoimintaa eikä tehty sijoituksia. Ainoastaan TVX Hellas on teettänyt kaivostutkimuksen ennen vuonna 2003 tapahtunutta myyntiä. Ne korostavat myös, että kaivosrakennusten rakennuttaminen Skouriesin kaivoksessa edellyttää merkittäviä investointeja. Edellä mainituista syistä väitetään, ettei vuoden 2003 myynti tarjonnut Ellinikos Hrisos -yritykselle minkäänlaista etua.
(25)
Mitä tulee Behre Dolbearin raporttiin, sen enempää Kreikka kuin tuensaajakaan eivät kiistä konsulttitoimiston luotettavuutta. Molemmat kuitenkin vastustavat raportin johtopäätöksiä ja väittävät, ettei raporttia voi ottaa huomioon, koska sen tarkoituksena oli herättää sijoittajien mielenkiinto. Lisäksi raportin viiteajankohta oli kesäkuu 2004, kun myynti tapahtui joulukuussa 2003. Ne huomauttavat myös, että Behre Dolbearin raportissa arvioitiin kaivosten arvo omaisuuserien ja niihin liittyvien kaivoslupien yhteissummana. Ellinikos Hrisos kuitenkin osti vain omaisuuserät, ja Kreikan valtion oli määrä myöhemmin myöntää kaivosluvat. Kreikka ja tuensaaja väittävät myös, ettei raportissa tarkoiteta myytäviä omaisuuseriä vaan Ellinikos Hrisos -yrityksen arvoa elinkelpoisena yrityksenä, eikä se sen vuoksi anna tietoa niiden omaisuuserien arvosta, jotka Kreikan valtio myi joulukuussa 2003. Huomautuksissa mainitaan myös, että Behre Dolbear arvioi raportin sivulla 37 olevassa taulukossa lähes tuotantokykyisellä tasolla olevien Kassandran kaivosten nettonykyarvoksi -2,59 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, ja siksi todellisuudessa maksettu hinta (11 miljoonaa euroa) oli korkeampi kuin kaivosten markkina-arvo.
(26)
Jos kuitenkin Behre Dolbearin raportti otetaan huomioon, Kreikka väittää, että raportissa sovelletuista kolmesta eri menetelmästä ainoastaan tuloihin perustuva lähestymistapa voidaan hyväksyä, koska se on kansainvälisesti käytetty arvioinnin perusmenetelmä. Sitä saisi kuitenkin käyttää vain siinä mainitun päivämäärän yhteydessä ja edellyttäen, että kaivosluvat myönnetään ja tehdään merkityksellisiä investointeja.
(27)
Toisaalta Kreikan viranomaiset ja tuensaaja myöntävät, että Kreikka myi omaisuuserät suoraan Ellinikos Hrisos -yritykselle järjestämättä avointa tarjouskilpailua tai arvioimatta niiden arvoa etukäteen. Tämä johtui kiireestä, koska haluttiin säilyttää työpaikkoja ja varmistaa ympäristönsuojelu. Mainitaan myös, että TVX Hellas -yrityksellä oli korvausvaatimuksia Kreikan valtiolle 293,5 miljoonan euron edestä niiden tappioiden vuoksi, joita syntyi kaivostoimintaan tehdyistä sijoituksista (kun toiminta pysähtyi vuonna 2002 tehtyjen lupien peruuttamista koskevien päätösten vuoksi) sekä ympäristönsuojeluun osoitetuista menoista. Ne toivat esille myös sen, ettei myyntisopimuksessa ole työpaikkojen vähimmäismäärää koskevaa lauseketta. Kaivostoiminnassa tarvitaan paljon työvoimaa, mutta ei ole mahdollista määrätä, kuinka paljon työpaikkoja olisi säilytettävä. Lisäksi mainittiin, että jos komissio antaa määräyksen takaisinperinnästä, voitaisiin hakea sopimuksen mitätöimistä ja vaatia Kreikan valtiota palauttamaan yhtiölle 11 miljoonaa euroa. Omaisuuserät olisi palautettava valtiolle.
(28)
Kreikan viranomaiset ilmoittavat, että vuonna 1995 järjestetyssä avoimessa tarjouskilpailussa toteutunut omaisuuden arvo olisi otettava huomioon, ja että maan arvon katsottaisiin pysyneen ennallaan. Todetaan myös, että Behre Dolbearin raportissa käytetty menetelmä (tuloihin perustuva lähestymistapa) voitaisiin hyväksyä. Sitä saisi kuitenkin käyttää vain sen viitepäivämäärän (30 päivä kesäkuuta 2004) yhteydessä ja edellyttäen, että kaivosluvat myönnetään ja tehdään merkityksellisiä investointeja. Lopuksi myönnetään, että Stratonin kaivoksella oli myyntihetkellä voimassa olevia kaivoslupia ja se oli toiminnassa. Se siis täytti Behre Dolbearin raportin määritelmän, että se on lähes tuotantovalmiudessa.
(29)
Veronmaksusta vapauttamisen ja oikeuskulujen alennuksen osalta ei tuensaajan mukaan pidä tässä tapauksessa soveltaa kaivosten siirtoon liittyvää lakisääteistä veroa. Kreikan mukaan kaivosten arvo oli negatiivinen, ja oli välttämätöntä löytää mahdollisille ostajille kannustimia. Kreikka toteaa myös, että Kreikan kaivoslain 173 pykälässä säädetään 5 prosentin verosta, mutta vain erikoisista syistä suoritetuista liiketoimista. Tällä tarkoitetaan Kreikan mukaan liiketoimia, joiden aiheena on onnettomuus, esimerkiksi omistajan kuolema. Säädöstä ei siis pitäisi soveltaa tässä tapauksessa. Tuensaaja väittää myös, ettei myyntisopimus ole vielä lainvoimainen peruuttamislausekkeen takia, ja siksi olisi ennenaikaista määrätä mitään veroa. Tuensaaja toteaa lopuksi, ettei oikeuskulujen pienenemiseen liity valtionvaroja, koska asianajajat ovat yksityisiä ammatinharjoittajia, ja heidän palkkioihinsa liittyvät verot ja maksut on suoritettu asianmukaisesti.
(30)
Kreikka tunnustaa, että kaikesta maan myynnistä peritään 7-9 prosenttia veroa riippumatta siitä, onko kyse yhtiön omaisuuserien myynnistä tai yksityishenkilöiden omaisuuden myynnistä.
(31)
Sekä Kreikan valtio että tuensaaja korostavat, että vaikka vuoden 2003 myynti katsottaisiin Ellinikos Hrisos -yritykselle tarkoitetuksi tueksi, yritys olisi ollut tukikelpoinen vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen sekä vuonna 2002 säädetyn suuriin investointihankkeisiin tarkoitettuja aluetukia koskevan monialaisen kehyksen mukaisesti. Molempia sovellettiin myyntihetkellä, ja yritys olisi ollut tukikelpoinen, koska se sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitetulla alueella. Tuensaaja korostaa myös, että yritys voisi olla tukikelpoinen yleisen ryhmäpoikkeuksen perusteella, ympäristönsuojelusyistä myönnettäviä tukia koskevien vuonna 2008 annettujen suuntaviivojen perusteella tai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, koska kyseinen investointi koski kansallisella tasolla tärkeää toimialaa ja aluetta. Mitä tulee vapautukseen veronmaksusta, veron määrä oli tuensaajan mukaan 38 000 euroa, mikä on vähemmän kuin vähäistä tukea koskeva vähimmäismäärä (100 000 euroa kolmessa vuodessa) (13). Siitä ei koitunut Ellinikos Hrisos -yritykselle mitään etua.
III b MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(32)
Komissio sai menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdosta huomautuksia myös Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestöltä (32-34 kohdassa: EPMD) (14). EPMD väittää, että Kassandran kaivosten taseen vastaavien puolella on kirjattuna paljon kiinteää omaisuutta, mikä nostaa merkittävästi kaivosten arvoa, mutta jota ei otettu huomioon Behre Dolbearin raportissa. EPMD torjuu myös työttömyyden tarjoamisen selitykseksi kaivosten siirrolle siten, ettei lakisääteisiä menettelyjä noudateta. Se toteaa, ettei myyntisopimuksessa mainita, että Ellinikos Hrisos -yritys olisi velvollinen ottamaan palvelukseen tietyn määrän tai tietyn vähimmäismäärän työntekijöitä.
(33)
Seuraavaksi EPMD torjuu ympäristösyiden tarjoamisen syyksi siihen, ettei kaivosten siirrossa noudatettu lain määräyksiä. Se toteaa, että vuoden 2003 myyntisopimuksen 1 kohdassa Ellinikos Hrisos vapautetaan kaikesta ympäristölle aiheutuvaan vahinkoon liittyvästä vastuusta tai sellaisen vahingon syyhyn liittyvästä vastuusta, jos vahinko tai sen syy ovat tulleet ilmi ennen myyntisopimuksen vahvistamisesta tehdyn lain julkaisua. EPMD väittää vielä, että kaivosten omaisuuteen kuuluu erittäin arvokkaat kultapitoisten mineraalien varannot. Niiden arvo väitetään 80 miljoonaksi euroksi, mitä ei mainita Ellinikos Hrisos -yrityksen kanssa allekirjoitetussa myyntisopimuksessa.
(34)
Kreikka vastaa EPMD:n huomautuksiin toteamalla uudestaan, ettei Ellinikos Hrisos sen mielestä ole saanut valtiontukea. Kreikka korostaa erityisesti, ettei Kreikan valtio ollut koskaan kyseisten kaivosten omistaja tai myyjä, vaan oli toiminut ainoastaan välittäjänä kahden yksityisen osapuolen välisessä liiketoimessa. Kreikka myös väittää EPMD:n väitteitä epämääräisiksi, epätarkoiksi ja ristiriitaisiksi. Se korostaa, että EPMD pyrkii siihen, että Kassandran kaivokset palautettaisiin valtion omistukseen, koska sen perimmäisenä tavoitteena on suojella ympäristöä.
(35)
Komissio sai myös Kassandran kaivosten ammattiliitoilta huomautuksia menettelyn käynnistämistä koskevasta päätöksestä (15). Ammattiliitot epäilevät, että toimenpiteet olisivat lainvastaista valtiontukea. Ne viittaavat kaivosten merkitykseen taloudelle ja työllisyydelle.
IV TUEN ARVIOINTI
(36)
Komissio arvioi tässä osastossa tarkasteltavana olevia toimenpiteitä edellä mainittujen käytännön tosiseikkojen sekä Kreikan ja muiden asianosaisten väittämien pohjalta. Ensinnä komissio arvioi sen, onko tarkasteltavina olevissa toimenpiteissä kyse valtiontuista, voidakseen tehdä asiasta päätöksen (IV a kohta). Sen jälkeen, jos jokin toimenpide todella on valtiontukea, komissio arvioi, onko toimenpide sisämarkkinasääntöjen mukainen (IV b kohta).
IV a ONKO KYSEESSÄ SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU VALTIONTUKI
(37)
Voidakseen määritellä, missä määrin jokin toimenpide on valtiontukea, komission on arvioitava, täyttääkö kyseessä oleva toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan vaatimukset. Kyseisessä kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”
(38)
Edellä mainitun säännöksen valossa komissio tämän jälkeen arvioi, missä määrin Ellinikos Hrisos -yritykseen kohdistetut kiistanalaiset toimenpiteet ovat valtiontukea.
TOIMENPIDE 1: MARKKINA-ARVOA PIENEMPI MYYNTIHINTA
a. Etu
(39)
Kun valtio myy omaisuutta markkina-arvoa alempaan hintaan, aiheutuu toimesta etua ostajalle (joka saa haltuunsa omaisuutta tuettuun hintaan). Tämä on mahdollisesti valtiontukea. Päinvastaisessa tapauksessa omaisuutta myydään markkinahintaan (mihin ei sisälly valtiontukea), kun hinnan määrää riippumaton arvioija ja se vastaa myyntihintaa tai kun myynti toteutetaan kilpailuolosuhteissa avoimessa, läpinäkyvässä ja ehtoja sisältämättömässä kilpailussa, jossa valitaan suurin tarjous (16).
(40)
Käsillä olevassa tapauksessa Kassandran kaivokset myytiin järjestämättä avointa tarjouskilpailua tai arvioimatta niiden arvoa etukäteen. Välttääkseen valtiontuen myöntämistä valtion on toimittava järkevänä voittojaan maksimoivana yksityisen sektorin omistajana eli markkinataloudessa toimivana myyjänä, jonka on pyrittävä parhaimpaan mahdolliseen myynnistä saatavaan tulokseen. Tämän vuoksi komissio arvioi käsillä olevassa tapauksessa, toimiko Kreikan valtio markkinataloudessa toimivan myyjän tavoin.
(41)
Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että myös ympäristökysymyksiä ja yhteiskunnallisia kysymyksiä on tarkasteltava markkinatalouden arviointiperusteina, koska ne liittyvät yhtiöstä muodostuvaan kuvaan ja henkilöstön tyytyväisyyteen. Niiden mielestä tätä näkemystä vahvistaa se, että TVX Hellas, joka on markkinataloudessa toimiva yritys, otti huomioon työvoima- ja ympäristökysymykset maksaessaan henkilöstölleen korvauksia jopa vanhojen ympäristövelvoitteiden perusteella (jotka olivat peräisin ennen vuonna 2003 tapahtunutta myyntiä). Ne väittävät, että markkinataloudessa toimiva myyjä samalla tavoin hyväksyy alhaisemman hinnan ympäristö- ja yhteiskunnallisten ongelmien vuoksi.
(42)
Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Ympäristöongelmat ja yhteiskunnalliset ongelmat ovat luonteeltaan yleisiä ja kuuluvat viranomaisten toimivaltaan. Markkinatalouden toimija ottaa työttömyyteen ja ympäristöön liittyvät kysymykset huomioon korkeintaan rajoitetussa määrin suojellakseen tai edistääkseen mainettaan yhteiskunnallisissa ja ympäristöasioissa velvollisuudentuntoisena yrittäjänä, mutta ei silloin, jos se vaarantaa merkittävästi sen taloudellisia etuja. Joka tapauksessa markkinatalouden perustein toimiva myyjä arvioisi myynnin yhteydessä tällaisista asioista aiheutuvien maksujen ja kustannusten määrät voidakseen päätellä, miten ne voisivat vaikuttaa hyväksyttävään hintaan. Käsillä olevassa tapauksessa komissio huomauttaa, ettei sopimuksessa ole asiaa koskevia taloudellisia määräyksiä, eikä Kreikka ole osoittanut, että se olisi myynnin aikoihin tehnyt minkäänlaisia arvioita tällaisista taloudellisista kustannuksista.
(43)
Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lisäksi, että kaivosten markkina-arvo oli negatiivinen. Tämä kävi niiden mukaan ilmi siitä, että TVX Hellas -yrityksen omistajayhtiö Kinross, joka oli markkinatalouden pohjalta toimiva yritys, arvioi kaivoksen arvon negatiiviseksi kirjatessaan taseeseensa sijoituksestaan seuranneita merkittäviä tappioita.
(44)
Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Komissio toteaa, että TVX Hellas lopetti yritystoimintansa Kassandran kaivoksissa, koska valtioneuvosto oli peruuttanut kaivosluvat. Stratonilla oli kuitenkin voimassa oleva kaivoslupa, kun TVX Hellas myi sen valtiolle (ks. edellä oleva 13 kohta), mutta Olympiasin lupa ei ollut voimassa. Komissio katsoo, että TVX Hellas päätti myydä Kassandran kaivokset, koska sen merkittävät sijoitukset Olympiasin kaivokseen olivat epäonnistuneet. TVX Hellas -yhtiön päätös liittyi siis Olympiasiin tehtyjen investointien arvoon eikä Stratonin kaivoksen arvoon.
(45)
Kreikan viranomaiset ja tuensaaja myöntävät, että Kreikka myi omaisuuserät suoraan Ellinikos Hrisos -yritykselle järjestämättä avointa tarjouskilpailua tai arvioimatta niiden arvoa etukäteen. Tämä johtui kiireestä, koska haluttiin säilyttää työpaikkoja ja varmistaa ympäristönsuojelu. Mitä jälkimmäiseen asiaan tulee, Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että jos kaivoksia ei olisi myyty, olisi valtio saanut kantaakseen huomattavat ympäristökustannukset (noin 15,7 miljoonaa euroa). Mitä tulee työpaikkoihin, Kreikan viranomaiset ja tuensaaja myöntävät, ettei myyntisopimuksessa ole työpaikkojen vähimmäismäärää koskevaa lauseketta. Ne korostavat kuitenkin, ettei työpaikkojen lukumäärää ole mahdollista määrätä, ja että kaivostoiminnassa tarvitaan paljon työvoimaa.
(46)
Komissio huomauttaa edellisen johdosta, ettei myytävien omaisuuserien arvoa arvioitu millään tavalla ennen myyntiä ja ettei myyntiä toteutettu avoimessa menettelyssä, vaan suorassa kosketuksessa ostajan kanssa. Mitä tulee ympäristökustannuksiin, joiden väitetään tulevan valtion kannettavaksi, komissio toteaa, ettei niihin viitata sopimuksessa eikä missään muussakaan sen aikaisessa asiakirjassa. Komissio toteaa myös, ettei ostajalle sälytetty mitään muuta ympäristövelvoitetta lain määräämien velvoitteiden lisäksi. Komissio katsoo, että jos ympäristökustannukset katsotaan tekijäksi, joka on arvioitava myyntihinnan määrittämistä varten, yksityissektorilla toimiva myyjä arvioisi huolellisesti tällaisten kustannusten määrän ennen myyntihinnan määrittämistä. Kreikka ei ole osoittanut, että se olisi ennen myyntiajankohtaa millään tavoin tehnyt tällaista määrällistä arviota tai olisi muulla tavalla ottanut huomioon tällaisia ympäristökustannuksia.
(47)
Komissio huomauttaa myös, ettei vuoden 2003 myyntisopimuksessa ollut lauseketta, joka olisi velvoittanut ostajan säilyttämään tai luomaan tietyn vähimmäismäärän työpaikkoja. Komissio ei tämän vuoksi voi hyväksyä väitettä, että ostajalle olisi asetettu velvoite säilyttää enemmän työpaikkoja kuin taloudellisista syistä oli tarpeen, sillä myyntisopimuksessa ei määrätty mistään velvoitteesta tietyn työpaikkamäärän säilyttämiseksi. Komissio katsoo, että yksityisen myyjän näkökulmasta mikään työpaikkojen määrään tai ympäristönsuojeluun liittyvä peruste ei pysty selittämään kaivosten markkina-arvoa alhaisempaa myyntihintaa.
(48)
Edellä olevien 46 ja 47 kohdan perusteella komissio ei voi hyväksyä Kreikan ja tuensaajan edellä 45 kohdassa esittämiä väitteitä.
(49)
Työpaikkojen ja ympäristönsuojelun osalta (ks. 45 kohta) Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö kyseenalaistaa työttömyyden tarjoamisen selitykseksi kaivosten siirrolle lakisääteisten menettelyjen vastaisesti. Se toteaa, ettei myyntisopimuksessa mainita, että Ellinikos Hrisos -yritys olisi velvollinen ottamaan palvelukseen tietyn määrän tai tietyn vähimmäismäärän työntekijöitä. Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö huomauttaa myös, että Ellinikos Hrisos sai etua siten, että se vuoden 2003 myyntisopimuksen 1 kohdan perusteella vapautettiin kaikesta ympäristölle aiheutuvaan vahinkoon liittyvästä vastuusta tai sellaisen vahingon syyhyn liittyvästä vastuusta, jos vahinko tai sen syy ovat tulleet ilmi ennen myyntisopimuksen vahvistamisesta tehdyn lain julkaisua.
(50)
Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestön edellä esittämästä toisesta väittämästä komissio toteaa, että vuoden 2003 myyntisopimus todellakin vapauttaa Ellinikos Hrisos -yrityksen kaikesta ympäristölle aiheutuvaan vahinkoon liittyvästä vastuusta, jos vahinko tai sen syy ovat tulleet ilmi ennen myyntisopimuksen vahvistamisesta tehdyn lain julkaisua. Komissio katsoo, ettei edellä mainittu sopimuksen kohta suo Ellinikos Hrisos -yritykselle erillistä ja erityistä etua, joka olisi muuta kuin myyntihinta. Yksityisoikeudellisissa sopimuksissa on useinkin lausekkeita, joissa sovitaan erilaisten menneiden taloudellisten velvoitteiden jakamisesta myyjän ja ostajan välillä. Viime kädessä myyntisopimuksen osapuolet ottavat tällaiset lausekkeet huomioon myyntihinnasta sopiessaan. Siitä syystä olennainen kysymys tässä tapauksessa on, vastaako kauppa kaivosten markkina-arvoa, kun kauppaehdot otetaan huomioon.
(51)
Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat vielä, ettei vuoden 2003 kauppa suonut Ellinikos Hrisos -yritykselle mitään etua, koska sen maksama hinta oli sama kuin omaisuuserien kirjanpitoarvo TVX Hellas -yhtiön (yhtiö, joka oli Kassandran kaivosten pääomistaja ennen Kreikan valtiota) kirjanpidossa.
(52)
Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Se katsoo, ettei TVX Hellas -yhtiön kirjanpitoarvoa voida ottaa huomioon omaisuuserien arvoa määritettäessä, koska se perustuu yrityksen verotussyistä tekemään poistoon (17) ja vastaa siksi omaisuuserien kirjanpitoarvoa. Oikeuskäytännön mukaan (18) kirjanpitoarvo ei aina ole sama kuin markkina-arvo, kun tarkoituksena on omaisuuserien arviointi myyntihinnan määrittämiseksi. Kyseessä olevat omaisuuserät myös siirrettiin erillisinä, ja edellisen omistajan tekemät poistot koskivat ainoastaan sen kirjanpitoa ja verotusta.
(53)
Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lisäksi, että Ellinikos Hrisos -yrityksen maksama hinta oli perusteltu myös markkinatalouden kriteerien perusteella, koska se oli sama hinta, jota TVX Hellas (listautumaton yritys) pyysi. TVX Hellas olisi pyytänyt korkeampaa hintaa, jos olisi voinut.
(54)
Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Komissio katsoo, että Kreikan valtion TVX Hellas -yhtiölle maksama hinta oli tulos osapuolten toisilleen osoittamien vaateiden selvityksestä. Komissio toteaa myös, että TVX Hellas -yhtiön vaatimukset valtiolle olivat 293,5 miljoonaa euroa (ks. edellä 15 kohta). Tämän mukaan selvityksen lopputulos voisi olla erilainen, jos osapuolien vaatimukset koskevat erilaisia summia, silloinkin kun ne liittyvät samojen omaisuuserien myyntiin. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei edellä mainittu vaatimusten selvitys edusta myytyjen omaisuuserien arvoa.
(55)
Samalla komissio katsoo, että edellä mainitut vaatimukset koskivat osapuolien pyytämiä vahingonkorvauksia. Kreikan valtion vaatimus koski ympäristövahinkoja, jotka TVX Hellas oli Kreikan mukaan aiheuttanut. TVX Hellas -yhtiön vaatimus koski ympäristökustannuksia sekä investointitappioita, jotka yhtiö väitti kärsineensä siksi, että sen kaivosluvat oli peruutettu vuonna 2002. Komissio toteaa myös, ettei omaisuuseriä ollut millään tavoin arvioitu silloin kun vaatimukset selvitettiin. Siksi 11 miljoonan euron hinta, jolla Kassandran kaivokset myytiin valtiolle, liittyi osapuolien väitettyihin vastuisiin eikä omaisuuserien arvoon.
(56)
Komissio toteaa myös, että TVX Hellas -yhtiön päätös myydä Kassandran kaivokset liittyi sen Olympiasiin tehtyjen huomattavien investointien epäonnistumiseen ja siten Olympiasiin tehtyjen investointien arvoon eikä Stratonin arvoon. Ellinikos Hrisos ei ollut tehnyt tällaisia investointeja eikä se kärsinyt investointien epäonnistumisesta. Komissio katsookin, että 11 miljoonan euron hinta, jolla Kassandran kaivokset myytiin valtiolle, perustuu vain TVX Hellas -yhtiön ja Kreikan valtion väliseen kauppasuhteeseen ja TVX Hellas -yhtiön erityistilanteeseen myyntiajankohtana. Se ei voinut perustua erilliseen myyntisopimukseen, kuten Kreikan valtion ja Elliniko Hrisos -yhtiön välinen sopimus.
(57)
Edellä 54-56 kohdan perusteella komissio tekee johtopäätöksen, ettei Kreikan valtion ja TVX Hellas -yhtiön vaatimusten selvityksen ja omaisuuserien arvon välillä ole yhteyttä.
(58)
Määrittääkseen, vastaako myyntihinta omaisuuserien markkina-arvoa, komissio jakoi edellisen perusteella omaisuuserät kolmeen luokkaan: a) kaivokset, b) maa ja c) mineraalivarannot. Omaisuuserien markkina-arvon laskennassa komissio käytti Behre Dolbearin raporttia (ks. edellä 19 kohta). Mitä tulee maahan, komissio todensi raportissa mainitun arvon sen hinnan perusteella, joka oli maksettu kyseisestä maa-alueesta vuonna 1995 (ks. edellä 11 kohta).
(59)
Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei Behre Dolbearin raporttia voi ottaa huomioon, koska sen tarkoituksena oli herättää sijoittajien mielenkiinto. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä, koska sijoittajien mielenkiinnon herättäminen on minkä tahansa arviointiraportin tärkeä ja hyväksyttävä tavoite, kun raportin julkaisija on markkinataloudessa toimiva yritys, joka etsii pääomaa rahoitusmarkkinoilta. Minkä tahansa arvion pätevyys on syytä tutkia, mutta sitä ei voi pitää epäluotettavana vain siksi, että sen tarkoituksena on rohkaista sijoittajia.
(60)
Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät myös, ettei raporttia voi ottaa huomioon, koska raportin viiteajankohta oli kesäkuu 2004, kun myynti tapahtui joulukuussa 2003.
(61)
Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Se toteaa, että vaikka Behre Dolbearin raportin päivämäärä on 30 päivä kesäkuuta 2004, voidaan sen sisällön katsoa koskevan joulukuussa 2003 tapahtunutta myyntiä, koska tiedot on saatu metallien hintojen kehityksestä vuosina 1993-2003.
(62)
Kreikan valtio ja Ellinikos Hrisos väittävät, ettei raportti koske myytäviä omaisuuseriä vaan Elliniko Hrisos -yrityksen arvoa toimivana yrityksenä, eikä se siksi osoita Kreikan valtion joulukuussa 2003 myymien omaisuuserien arvoa. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä, koska raportissa esitetään yksityiskohtainen arvio myytävien omaisuuserien arvosta yrityksen kokonaisarvon laskemiseksi.
A a Kaivosten arvon laskeminen
A a 1 Kaivosten arvoa koskevat väitteet
(63)
Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät, että Kassandran kaivosten markkina-arvo myyntihetkellä oli laskenut tai jopa negatiivinen, mikä johtui kaivostoiminnan pitkäaikaisesta keskeytyksestä ja kaivoslupien peruuttamisesta. Ne väittävät myös, että vuonna 2003 tehdyssä kaupassa maksettu hinta vastasi Stratonin kaivoksen arvoa, koska se oli ainoa toiminnassa oleva kaivos. Kreikka myöntää erityisesti, että Stratonilla oli voimassa olevat kaivosluvat, se oli toiminnassa ja täytti siten Behre Dolbearin raportissa olevan lausekkeen vaatimuksen ”lähes tuotantokykyinen”.
(64)
Komissio toteaa, että vuonna 2002 tehdyt päätökset lupien peruuttamisesta vaikuttivat vain Olympiasin kaivosten arvoon, koska Stratonin kaivosluvat olivat myyntiajankohtana voimassa, ja Stratonin kaivoksella oli siten jotain arvoa. Samaan aikaan TVX Hellas lopetti toimintansa, koska sen kullankaivuun alalle tekemät investoinnit olivat epäonnistuneet, kun Olympiasin luvat peruttiin. TVX Hellas -yhtiön päätös liittyi siis vain Olympiasiin tehdyn investoinnin arvoon eikä Stratonin kaivoksen arvoon.
(65)
Skouriesin kaivoksen osalta Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei siellä ole ollut kaivostoimintaa eikä ole tehty sijoituksia. Ainoastaan TVX Hellas on teettänyt kaivostutkimuksen ennen vuonna 2003 tapahtunutta myyntiä. Kaivosrakennusten rakennuttaminen Skouriesin kaivoksessa edellyttää merkittäviä investointeja.
(66)
Komissio toteaa, ettei kyseisellä kaivoksella ollut kaivoslupia tai valmiita kaivosrakenteita. Kreikan viranomaiset ja tuensaaja eivät kuitenkaan toimittaneet mitään tietoja tai perusteluja, jotka olisivat osoittaneet, ettei Skouriesin kaivoksella ollut tarvittavia hallinnollisia lupia tai ettei sen toiminta ollut taloudellisesti kannattavaa. Lisäksi Behre Dolbearin raportin mukaan Skouriesin kaivosten kehittämiseen ja rakentamiseen tarvittavat pääomakustannukset vuonna 2004 olivat 268 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 220 miljoonaa euroa. Behre Dolbear toteaa raportissaan olevansa vakuuttunut siitä, että kyseiset kustannukset ovat ”kohtuulliset”. Komissio katsoo siksi, ettei kaivoslupien myöntämiselle tai kaivosrakennusten rakentamiselle ja kaivostoiminnan harjoittamiselle Skouriesissa ole hallinnollisia tai taloudellisia esteitä.
(67)
Edellä olevien 63-66 kohtien perusteella komissio katsoo, että Olympiasin markkina-arvo oli myyntihetkellä vaarantunut vuonna 2002 tapahtuneen lupien peruuttamisen vuoksi, mutta samaa ei voi sanoa Stratonin ja Skouriesin markkina-arvosta. Sen vuoksi Kassandran kaivosten markkina-arvon määritys oli mahdollista myyntihetkellä vuonna 2003.
A a 2 Kaivosten arvon laskeminen
(68)
Kassandran kaivosten arvon laskemiseksi komissio tarkasteli kaikista kolmesta kaivoksesta (Stratoni, Olympias ja Skouries) seuraavia kahta asiaa: a) kaivoksen arvo, jonka täytyy perustua myyntihetkellä vallinneisiin taloudellisiin tekijöihin ja b) kaivoksen toimintakyky, jonka ansiosta kyseinen arvo voitaisiin realisoida. Komissio päättelee näiden kahden tekijän perusteella, että Stratonilla ja Skouriesilla oli tietty arvo, joka oli mahdollista realisoida, kun taas Olympiasin arvoa vuonna 2003 tapahtuneen myynnin hetkellä oli vaikea määrittää.
(69)
Komissio käytti kaivosten arvon määrittämiseksi Behre Dolbearin raporttia. Siinä sovelletaan kolmea menetelmää Kassandran kaivosten arvon laskemiseksi hyvin toimivilla markkinoilla: a) arviointi tulojen perusteella (19), b) arviointi vertailukelpoisten liiketoimien (samantapaisten kauppojen) perusteella ja c) markkina-arvoon perustuva lähestymistapa (20). Näillä kolmella menetelmällä saadaan seuraavat arvot: a) 130,3-402,5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 107,2-331,1 miljoonaa euroa, b) 504,7 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 415,2 miljoonaa euroa ja c) 614,9 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 505,9 miljoonaa euroa. Tuloihin perustuvassa menetelmässä saatujen arvioiden suuri hajonta johtuu käytetyistä erilaisista hinnoittelutavoista (ks. jäljempänä 72 kohta). Näistä kolmesta menetelmästä komissio valitsi tuloihin perustuvan. Valinnan perustelut eritellään taulukossa.
Taulukko
Syyt tuloihin perustuvan menetelmän käyttöön
Tuloihin perustuva menetelmä
Vertailukelpoiset liiketoimet
Markkina-arvo
Tuloihin perustuvassa menetelmässä määritetään yksityiskohtaisesti kaikkien kolmen kaivoksen arvo, joka perustuu metallien hintaan hetkellä, jona kaivokset myytiin. Laskettaessa omaisuuserän arvoa liiketoimen yhteydessä voidaan ottaa huomioon vain liiketoimen suoritushetkellä vallitsevat tekijät.
Vertailukelpoisten liiketoimien menetelmällä tehtävän arvion perusta on kyseenalainen, koska kaksi kaivosta ei koskaan voi olla täysin samanlaisia. Behre Dolbearin mukaan vertailukelpoisten liiketoimien menetelmä on kiistanalainen, koska jokainen malmiesiintymä, vaikka se olisi samaa hyödykettä, eroaa jossain määrin muista esiintymistä, koska mineralogia, louhintaolosuhteet, metallurgia, ympäristöolot, vallitsevat yhteiskunnalliset olosuhteet, esiintymien laatu ym. ovat erilaiset.
Behre Dolbearin raportissa mainitaan markkina-arvoon perustuvaa menetelmää koskeva huomautus, jonka on tehnyt American Appraisal Associates. Sen mukaan menetelmää voidaan käyttää toissijaisena arviointimenetelmänä tai menetelmänä, jolla voidaan varmistaa perusmenetelmillä tehdyt arviot.
Tuloihin perustuva lähestymistapa on perusmenetelmä. Se on siis kaikista luotettavin menetelmä. Lisäksi käsillä olevassa tapauksessa markkina-arvomenetelmällä voidaan todentaa vain arvo, joka on tulosta vuoden 2004 alkupuoliskon markkina-arvoista. Niitä ei voi tässä hyväksyä, koska tiedot ovat myyntiä myöhemmältä ajalta. Markkina-arvoon perustuvaa menetelmää ei siis voi käyttää edes toissijaisena arviointimenetelmänä.
Behre Dolbear näyttää pitävän luotettavampana tuloihin perustuvalla menetelmällä saatua arvoa. Se toteaa, että se on vuosien mittaan antanut erityisen paljon painoa tuloihin perustuvalla menetelmällä saatuun arvoon (yhteenveto arvoista Behre Dolbearin raportin sivulla 43).
(70)
Kreikka myöntää, että käytettäessä Behre Dolbearin raporttia voidaan hyväksyä vain tuloihin perustuva menetelmä. Se on kansainvälisesti käytetty arvioinnin perusmenetelmä. Sitä voidaan Kreikan mukaan kuitenkin käyttää vain tietyn päivän osalta (30 päivä kesäkuuta 2004) sillä edellytyksellä, että kaivosluvat on myönnetty ja merkittäviä investointeja on tehty.
(71)
Tuloihin perustuvan menetelmän avulla komissio arvioi kaivosten arvon myyntihetkellä vuonna 2003 seuraavasti (ks. jäljempänä 72-79 kohdat):
(72)
Tuloihin perustuvassa menetelmässä arvioidaan lähes tuotantokelpoisten (21) Kassandran kaivosten kohtuullinen markkina-arvo, kuten käy ilmi kaivosten toiminnasta, kun menot on tarkoin määritelty ja otetaan huomioon tunnetut ja oletetut varannot (22). Raportissa käytetään arvon määrittämiseksi kolmea erilaista skenaariota niiden hintojen perusteella, joita sovellettiin seuraavina ajanjaksoina: a) keskiarvo vuosilta 1993-2003, b) vain vuoden 2004 alkupuolisko ja c) keskiarvo vuosilta 1993-2003 sekä vuoden 2004 alkupuolisko (jaettuna kahdella). Komissio katsoo, että vain vuosien 1993-2003 keskiarvoa voidaan käyttää, eikä muita skenaarioita, sillä vain kyseinen skenaario perustuu joulukuussa 2003 tapahtuneen kaupan ajankohtana vallinneisiin hintoihin ja kustannuksiin. Tämän lisäksi Behre Dolbearin käyttämät vuosien 1993-2003 hinnat eivät noudata mitään erityistä suuntausta koko tänä aikana, vaan hinnat vaihtelevat eri vuosien välillä. Komission mielestä vuosien 1993-2003 keskiarvo kuvastaa hyvin metallimarkkinoiden kehitystä. Vuoden 2004 ensimmäisen puoliskon hinnat eivät myöskään edusta kaivosten arvoa, sillä ne antavat vain hetkellisen kuvan eivätkä ota huomioon hintojen vaihtelua. Hintojen vaihtelu on otettava huomioon, jotta mahdollisten tavanomaisesta poikkeavien kauppojen tai satunnaisten tapahtumien vaikutus olisi mahdollisimman pieni ja jotta kaivosten arvosta saadaan luotettava kuva.
(73)
Kreikan valtio ja tuensaaja toteavat, että Behre Dolbear arvioi lähes tuotantokelpoisten Kassandran kaivosten nettonykyarvon -2,59 Yhdysvaltojen dollariksi (raportin sivu 37, taulukko 5.3). Siten todellisuudessa maksettu hinta (11 miljoonaa euroa) oli suurempi kuin kaivosten markkina-arvo.
(74)
Komissio toteaa, että tuloihin perustuvalla menetelmällä näille kolmelle (lähes tuotantokunnossa olevalle) kaivokselle saadaan seuraavat nettonykyarvot: a) Olympias: -28,79 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli -23,7 miljoonaa euroa, b) Stratoni: 10,48 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 8,6 miljoonaa euroa ja c) Skouries: 15,72 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 12,9 miljoonaa euroa. Edellä mainituista kolmesta arvosta saadaan todellakin negatiivinen arvo -2,59 miljoonaa euroa.
(75)
Komissio ei hyväksy Kreikan ja tuensaajan edellä esittämää väitettä. Komissio tekee edellä mainituista kolmesta arvosta johtopäätöksen, että Olympiasin nettonykyarvo (lähes tuotantokunnossa) oli myyntihetkellä negatiivinen. Se katsoo myös, että Olympiasin negatiivinen nettonykyarvo merkitsee sitä, että myyntihetkellä kaivoksen toiminnasta odotettavissa olevat voitot edellisinä 11 vuonna vallinneiden hintojen perusteella olisivat negatiiviset. Kullan hinnan tason vuoksi kuka tahansa Olympiasin omistaja olisi valinnut vaihtoehdon olla harjoittamatta kaivostoimintaa ja olisi pyrkinyt mahdollisuuksien mukaan torjumaan tappioita. Kuten on osoitettu, lopettamalla kaivostoiminnan harjoittamisen ostaja rajoittaisi tappiot 5,5 miljoonaan euroon. Ne ovat kuluja, jotka sen olisi hoidettava sopimusperusteisesti ympäristöön ja kunnossapitoon liittyvistä syistä. Edellä mainitun perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että Olympiasin kaivoksen arvo olisi arvioitava -5,5 miljoonaksi euroksi. Tämä siksi, että kaivoksen omistamiseen liittyy valinnaisuusarvo: omistaja voi aloittaa kaivostoiminnan, kun olosuhteet ovat suotuisat (kullan hinta on tarpeeksi korkea), ja pysäyttää toiminnan, kun olosuhteet ovat vaikeat (kullan hinta ei ole riittävän korkea). Ellinikos Hrisos on voinut päättää ostaa kaivoksen osana Kassandran kaivospakettia tai se on voinut ajatella, että se kenties pystyy tulevaisuudessa tekemään tarvittavat investoinnit Olympiasin kaivokseen ja käynnistää sen uudelleen kannattavana, kun kullan hinta saavuttaisi (huomattavasti) korkeamman tason kuin vuosina 1993-2003.
(76)
Tämän valinnaisuusarvon arvioiminen luotettavasti on kuitenkin varsin monimutkaista. Vielä tärkeämpää on, että kyseinen arvo on mukautettava siihen (mahdollisesti suureenkin) todennäköisyyteen, että vaikka kullan hinta olisi niin korkea, että toiminta toisi voittoa, kyseiselle kaivokselle ei myönnettäisi lupaa. Kuten edellä 12 kohdassa mainitaan, Olympiasin kaivoksen kaivosluvat ja kullan rikastusluvat oli peruutettu ympäristösyistä, joita pidettiin vakavina. Tämän johdosta vaikuttaa kohtuulliselta arvioida varovasti Olympiasin kaivokseen liittyvä valinnaisuusarvo nollaksi. Siten Olympiasin kaivoksen nettoarvo olisi arvioitava -5,5 miljoonaksi euroksi.
(77)
Sitä vastoin komissio katsoo, että Stratonin ja Skouriesin arvo on yhteensä 21,5 miljoonaa euroa eli Behre Dolbearin raportissa esitetyt arvot 8,6 ja 12,9 miljoonaa euroa (ks. edellä oleva 74 kohta), koska:
a)
Stratonilla oli voimassa oleva kaivoslupa ja valmiit kaivosrakenteet sekä sen toiminnasta johtuva positiivinen arvo (positiivinen nettonykyarvo), ja se oli toiminnassa myyntihetkellä;
b)
komissio katsoo, ettei kaivoslupien myöntämiselle tai kaivosrakennusten rakentamiselle ja kaivostoiminnan harjoittamiselle Skouriesissa ole hallinnollisia tai taloudellisia esteitä. Skouriesilla oli myös positiivinen arvo, joka johtui kaivoksen toiminnasta (positiivinen nettonykyarvo).
(78)
Kreikan valtio ja tuensaaja väittävät, ettei kaivosten arvoa sellaisena kuin Behre Dolbear on sen arvioinut voi ottaa huomioon, koska se koskee omaisuuseriä yhdessä niihin liittyvien kaivoslupien kanssa. Ellinikos Hrisos kuitenkin osti vain omaisuuserät, ja Kreikan valtion oli määrä myöhemmin myöntää kaivostoimintaluvat. Komissio ei hyväksy tätä väitettä, koska Stratonilla oli myyntihetkellä voimassa oleva kaivoslupa, kuten edellä on osoitettu. Edellä osoitettiin myös, ettei Skouriesilla ollut hallinnollisia esteitä kaivosluvan saamiseksi. Lisäksi kustannukset, jotka Skouriesille aiheutuisivat anomuksen jättämisestä ja luvan hankkimisesta, rajoittuvat geologien ja muiden luvan anomiseen tarvittavien selvitysten laativien asiantuntijoiden palkkioihin sekä toimivaltaisen ministeriön vaatiman vakuuskirjeen maksuihin. Kreikan viranomaisten huomautusten mukaan kyseiset kustannukset ovat noin 5 000 euroa kerralta ja lisäksi vuosittain enintään 600 000 euroa. Komission mielestä nämä kustannukset ovat pienet verrattuna Skouriesin kaivoksen kehityksen ja rakentamisen pääomakustannuksiin, jotka vuonna 2004 olivat 268 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 220 miljoonaa euroa (ks. edellä 66 kohta). Komissio katsoo, etteivät edellä mainitut kaivosluvan hankkimiseen liittyvät kustannukset olisi este yritykselle, joka haluaa sijoittaa Skouriesiin. Komissio huomauttaa lisäksi, että Behre Dolbearin raportissa otetaan mukaan myös ”hallintokuluja” kaivoksen nettonykyarvon laskennassa, ja se otaksuu siksi, että Behre Dolbearin raportissa on otettu huomioon edellä mainitut kustannukset (jotka Skouriesille aiheutuisivat anomuksen jättämisestä ja luvan hankkimisesta).
(79)
Edellä esitetyn perusteella kaikkien kolmen kaivoksen yhteisarvoksi arvioidaan 16 miljoonaa euroa (21,5 miljoonaa euroa - 5,5 miljoonaa euroa).
a b Maan arvon laskeminen
(80)
Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että kaivosyhtiön ostamaa maata voidaan käyttää vain kaivostoimintaan, eikä sillä ole markkina-arvoa, koska Kreikan lainsäädännössä todetaan, että kaivostoiminnalle annetaan etusija tällaisilla seuduilla. Siksi kaivosoikeuksien arvon pieneneminen, joka johtui toiminnan pitkäaikaisesta keskeytyksestä ja kaivoslupien peruuttamisesta, toi mukanaan myös maan arvon alenemisen.
(81)
Mitä tähän kysymykseen tulee, komissio pitää kyseessä olevaa maa-aluetta kaivoksen omaisuuseränä eikä tavallisena ”kiinteistönä” laajassa merkityksessä. Tämä johtuu kaivostoiminnan erityispiirteistä (saastuminen, ympäristön häiritseminen ym.), jonka vuoksi kyseisten omaisuuserien myynti erillään kaivoksista olisi vaikeaa.
(82)
Komission mielestä kuitenkin millä tahansa yrityksen omaisuuserällä on tietty arvo, koska se myötävaikuttaa tai voi myötävaikuttaa yrityksen toimintaan ja tuottojen luomiseen. Kassandran kaivokset olivat myyntihetkellä toiminnassa, ja komissio katsoo, että maata voitiin käyttää kaivosten toimintaan ja että sillä on tietty arvo. Komissio ei sen vuoksi voi hyväksyä Kreikan ja Ellinikos Hrisos -yrityksen väitettä.
(83)
Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö väittää, että Kassandran kaivosten taseen vastaavien puolella on kirjattuna paljon kiinteää omaisuutta, mikä nostaa merkittävästi kaivosten arvoa, jota ei otettu huomioon Behre Dolbearin raportissa.
(84)
Komission mielestä Behre Dolbear kuitenkin käytännössä ottaa maan huomioon erillään kaivoksista. Behre Dolbearin raportissa pidetään maata Kassandran kaivosten mineraalien ulkopuolisena omaisuuseränä, jolle osoitetaan arvoksi 6 miljoonaa euroa (23) (tätä ei määritetty tuloihin perustuvalla menetelmällä).
(85)
Behre Dolbear mainitsee kuitenkin, että sen raportissa maalle osoitettu arvo on peräisin Ellinikos Hrisos -yritykseltä, eikä Behre Dolbear ole itse sitä arvioinut. Komission on siis todennettava kyseinen arvo.
(86)
Sitä varten komissio ottaa huomioon hinnan, joka maasta maksettiin vuonna 1995 Kassandran kaivosten TVX Hellas -yritykselle myymiseksi järjestetyssä avoimessa tarjouskilpailussa (ks. edellä 11 kohta). Kyseessä ei ole primaarinen vaan sekundaarinen laskenta, jonka tarkoituksena on tutkia Behre Dolbearin raportissa esitetyn arvon (6 miljoonaa euroa) pätevyyttä.
(87)
Kreikan viranomaiset myöntävät, että vuonna 1995 järjestetyssä avoimessa tarjouskilpailussa toteutunut arvo voitaisiin ottaa huomioon ja että maan arvon voitaisiin katsoa pysyneen ennallaan. Komissio toteaa, että kun Kassandran kaivokset myytiin TVX Hellas -yritykselle vuonna 1995, maan hinnaksi katsottiin 1,2 miljardia drakmaa. Komissio toteaa, ettei Kassandran kaivosten maaomaisuudelle ole olemassa päteviä vertailuhintoja tai hintaindikaattoreita. Maa katsotaan kaivosyrityksen omaisuuseräksi eikä kiinteäksi omaisuudeksi termin laajemmassa merkityksessä (ks. edellä 81 kohta). Jos kyseiselle hyödykkeelle olisi päteviä vertailuhintoja tai hintaindikaattoreita, voitaisiin määrittää vertailunykyarvo. Kun niitä ei ole, komissio katsoo, että vuoden 1995 hinta on paras käytettävissä oleva arvio tässä tapauksessa. Komissio käyttää siten lähtökohtana maan käypää arvoa 1,2 miljardia drakmaa eli 3,5 miljoonaa euroa (vaihtoarvo 340,75 drakmaa euroa kohti, jota sovellettiin, kun Kreikka liittyi euroalueeseen vuonna 2001).
(88)
Vuoden 1995 jälkeen TVX Hellas osti vielä 70 maa-aluetta (vuosina 1997-2000, joista suurin osa vuosina 1998-1999). Komissio huomauttaa, että näiden 70 maa-alueen markkina-arvo on 1,1 miljoonaa euroa, kuten käy ilmi TVX Hellas -yrityksen tilinpäätöksestä. Komissio katsoo, että tämä hankinta-arvo on markkinasuuntautunut, koska se on määräytynyt markkinoilla. Kun edellä mainitut kaksi arvoa (3,5 miljoonaa euroa ja 1,1 miljoona euroa) lasketaan yhteen, maan käypä kokonaismarkkina-arvo on 4,6 miljoonaa euroa.
(89)
Tämä 4,6 miljoonan euron summa vastaa maan nimellisarvoa vuonna 2003 vuoden 1995 ja vuosien 1997-2000 hintojen perusteella. Komissio katsoo, että tämä arvo on mukautettava vuosien 1995-2003 ja 1998-2003 teollisuustuotannon hintojen kreikkalaisen yleisindeksin mukaan. Indeksinä käytetään teollisuustuotannon hintaindeksiä, koska kyseinen maa-alue on teollisuusyrityksen omaisuuserä ja arvo on mukautettava teollisuustoimialoilla havaittujen hintamuutosten mukaisesti. Vuonna 1995 ja vuosina 1997-2000 toteutuneiden myyntihintojen mukauttaminen johtaa 5,9 miljoonaan euroon joulukuussa 2003.
(90)
Komissio toteaa, että edellä mainittu 5,9 miljoonan euron arvo lähenee kovasti Behre Dolbearin arviointiraportissa esitettyä 6 miljoonaa euroa (ks. edellä 84 kohta). Komissio katsoo, että tämä Behre Dolbearin raportissa esitetyn arvon samankaltaisuus viittaa siihen, että Ellinikos Hrisos -yrityksen arvio maan arvosta oli varmalla pohjalla ja oikeuttaa katsomaan, että 6 miljoonaa euroa edustaa joulukuussa 2003 vallinnutta käypää markkina-arvoa.
a c Mineraalivarantojen arvon laskeminen
(91)
Vuoden 2003 kauppaan kuului myös malmeja, jotka sisältävät runsaasti kultaa (24). Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että edellä mainittu varanto oli vuonna 2003 arvoltaan negatiivinen, koska kullan hinta oli suhteellisen alhainen ja siihen liittyvät kustannukset suhteellisen suuret.
(92)
Kreikan viranomaiset toimittivat laskelman hinnan käännekohdasta, jolloin edellä mainitun varannon myynti alkaisi tuottaa voittoa. Jos otetaan huomioon mineraalin kultapitoisuus eli 0,7 unssia kultaa tonnissa sekä kullan hinta joulukuun 12 päivänä 2003 eli 407 Yhdysvaltojen dollaria unssilta, on kultavarannon sisältämän kullan arvo 284,9 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta. Kreikan viranomaiset ilmoittivat myös kustannukset, jotka liittyvät edellä mainitulla varannolla käytävään kauppaan: prosessointikulut 245 Yhdysvaltojen dollaria unssilta ja 171,5 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta; kuljetusmenot 50 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta; puhdistusmaksut 270 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta; ja prosessointimaksut 5 Yhdysvaltojen dollaria unssilta ja 4,1 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta. Edellä mainitut tulokset antavat negatiivisen myyntihinnan 210,7 Yhdysvaltojen dollaria tonnilta.
(93)
Komissio todensi edellä mainitun laskelman. Komissio katsoo, että edellä mainituista hintaan ja kustannuksiin liittyvistä syistä kyseisen varannon hinta myyntihetkellä oli kannattamaton. Mahdollisesti kultavarannon kaupasta saataisiin voittoa, jos kuljetuskustannukset muuttuisivat tai niissä odotettaisiin muutoksia, mutta se oli epävarmaa. Myöskään Behre Dolbearin raportissa ei ilmoiteta kultavarannon arvoa. Komissio päätteleekin, ettei kyseisen varannon arvoa voida laskea.
(94)
Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö väittää, että kultapitoisten malmien varannon arvo oli merkittävä, 80 miljoonaa euroa. Komissio toteaa, ettei Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestö ole toimittanut mitään todisteaineistoa tai tietoja tästä 80 miljoonan euron arvosta. Komissio toteaa edellisen perusteella ja ottaen huomioon edellä mainitun laskelman, josta käy ilmi, ettei varannon arvoa ole mahdollista laskea, ettei se hyväksy Kreikan kaivostoiminnan seurantajärjestön väittämää.
(95)
Komissio huomauttaa, että vuoden 2003 joulukuussa myytyihin omaisuuseriin kuului myös kaksi lyijy- ja sinkkiesiintymää. Behre Dolbearin raportissa on arvioitu olemassa olevien lyijy- ja sinkkiesiintymien arvo kesäkuun 30 päivänä 2004 (25). Arvio tehtiin erillään kaivosten nettonykyarvon laskennasta, eikä se kuulu tuloihin perustuvan lähestymistavan mukaiseen arvioon. Tästä arviosta kaivoksen omistaja voi johtaa metallitehtaan nettotuoton (26): ensin lasketaan kaivoksen sisältämien metallien (lyijy, hopea ja sinkki) arvo nykyhintojen ja käytettävissä olevien määrien perusteella; toiseksi sovelletaan ”sulattamomaksukaavaa” (lisäprosessointikustannukset, jotka mineraalien ostajan on maksettava niiden tuottajalle), jossa otetaan huomioon alennusmahdollisuudet (erityiset arvonalennukset, prosessointi- ja jalostusmaksut ja rahtikustannukset); lopuksi sulattamomaksut vähennetään kaivoksen sisältämien metallien edellä määritetystä arvosta (27).
(96)
Komissio toteaa, että metallimaksujen laskemiseen käytetään tavanomaisesti edellä mainittua menetelmää. Komissio käyttää sen vuoksi kyseistä menetelmää Elliniko Hrisos -yrityksen joulukuussa 2003 ostamien malmiesiintymien markkina-arvon määritykseen malmimäärien ja joulukuussa 2003 vallinneiden metallien hintojen perusteella (28). Komissio sovelsi edellä mainittua menetelmää metallien määriin, metallien hintoihin joulukuussa 2003 ja Ellinikos Hrisos -yrityksen metallitehdasmaksukaavan erityisehtoihin ja tuli siihen tulokseen, että Elliniko Hrisos -yrityksen joulukuussa 2003 ostamien malmiesiintymien markkina-arvo oli 3,7 Yhdysvaltojen dollaria eli 3 miljoonaa euroa (vaihtokurssi oli 1,2254 Yhdysvaltojen dollaria / euro päivänä, jolloin mineraalit myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle eli 12 päivänä joulukuuta 2003).
(97)
Komissio toteaa, että tuensaajan antamien tietojen mukaan joulukuussa 2003 ostetut lyijy- ja sinkkiesiintymät myytiin joulukuussa 2004 (1 päivänä joulukuuta 2004 ja 31 päivänä joulukuuta 2004) eli Behre Dolbearin raportin laatimisen jälkeen. Komissio katsoo, että edellä mainitun menetelmän erityisehdot (esiintymien arvon laskeminen kesäkuussa 2004, ks. edellä 95 kohta) ovat pätevät myös malmiesiintymien laskemisen joulukuussa 2003, sillä vuoden 2003 joulukuun ja vuoden 2004 kesäkuun välillä ei tehty muita metalliesiintymien kauppoja, josta olisi voinut johtua uusia ehtoja.
a d Etua koskeva päätelmä
(98)
Edellä mainitulla laskutavalla saadaan Kassandran malmiesiintymien yhteisarvoksi 25 miljoonaa euroa, mikä muodostuu kaivosten, maan ja mineraalivarantojen arvosta. Kaivosten arvo on 16 miljoonaa euroa, maan 6 ja mineraaliesiintymien 3 miljoonaa euroa.
(99)
Tämä kokonaisarvo on paljon alhaisempi kuin arvo, jonka Behre Dolbear esittää Kassandran kaivosten omaisuuserien käyväksi markkina-arvoksi (500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli 411 miljoonaa euroa, ks. edellä 19 kohta). Komissio viittaa tutkimusmenettelyn aloittamisesta 10 päivänä joulukuuta 2008 tekemässään päätöksessä Behre Dolbearin raportissa mainittuun arvoon. Arvo osoittaa komission mielestä, että myyntihinta oli kaivosten markkina-arvoa alhaisempi.
(100)
Syy, jonka vuoksi Behre Dolbearin raportissa esitettyä arvoa (500 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria) ei hyväksytä, on se, että se on saatu kahdella arviointimenetelmällä, jotka eivät sovellu tähän tapaukseen (ks. edellä taulukko 1). Erityisesti kahdesta arviointimenetelmästä (vertailukelpoisten liiketoimien menetelmä ja markkina-arvomenetelmä), joita ei hyväksytä, käy ilmi, että: a) vertailukelpoisten liiketoimien menetelmällä tehtävän arvion perusta on kyseenalainen, koska kaksi kaivosta ei koskaan voi olla täysin samanlaisia: jokainen metalliesiintymä, vaikka se olisi samaa ainetta, eroaa jossain määrin muista esiintymistä; b) markkina-arvomenetelmää käytetään toissijaisena arviointimenetelmänä tai menetelmänä, jolla voidaan varmistaa perusmenetelmillä, kuten tuloihin perustuva menetelmä, saadut arviot. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa markkina-arvomenetelmää ei voida käyttää edes toissijaisena arviointimenetelmänä, koska sillä voidaan todentaa vain tuloihin perustuvalla menetelmällä laskettu arvo, joka on tulosta vuoden 2004 alkupuoliskon markkina-arvoista; arvoa ei voi tässä hyväksyä, koska tiedot ovat myyntiä myöhemmältä ajalta, ja c) Behre Dolbear pitää luotettavampana tuloihin perustuvalla menetelmällä laskettua arvoa.
(101)
Kokonaisarvo, johon komissio päätyy (25 miljoonaa euroa), on myös paljon alhaisempi kuin arvot, jotka saatiin tuloihin perustuvalla menetelmällä (107,2-331,1 miljoonaa euroa, ks. edellä 69 kohta). Syy tähän on, että toinen arvo koskee a) sellaisten omaisuuserien arvoja, joita ei siirretty joulukuussa 2003, esimerkiksi saatavat, kassavirrat ja mineraaliesiintymät (kesäkuun 2004 arvot ovat erilaiset kuin joulukuun 2003 arvot, ks. 91-97 kohdassa esitetyt laskelmat); ja b) mineraalilähteitä, joita Behre Dolbearin raportissa sanotaan epävarmoiksi (29) (kaivauskelpoinen aine tai esiintymä, jota voisi kannattaa tutkia). Viimeksi mainittuja ei sisällytetä kassavirtoihin, kun määritetään nettonykyarvoa tuloihin perustuvassa menetelmässä (ks. edellä 72 kohta). Nettonykyarvo määritetään vain osoitettujen ja todennäköisten varantojen perusteella, ja muita lähteitä ei oteta lukuun. Edellä mainituissa hinnoissa on mukana myös erilaisia Olympiasille saatujen arvoja, jotka perustuvat kolmeen erilaiseen hinnanmääritysmenetelmään. Komissio ei sen vuoksi hyväksy kyseisiä arvoja (ks. edellä 72-76 kohdat). Lopuksi hintojen hajoamaan vaikuttavat myös edellä mainitut erilaiset hinnanmääritysmenetelmät, joista komissio hyväksyy vain yhden (ks. edellä 72 kohta).
(102)
Komissio päättelee sen vuoksi, että Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvo oli 25 miljoonaa euroa silloin, kun ne myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle.
(103)
Komissio katsoo, että Ellinikos Hrisos -yritykselle koituneen edun arvo on 14 miljoonaa euroa. Tämä on Kassandran kaivosten kaikkien omaisuuserien käyvän markkina-arvon (25 miljoonaa euroa) ja myyntihinnan (11 miljoonaa euroa) välinen ero.
(104)
Kun otetaan huomioon edellä esitetty Kreikan valtion ja tuensaajan väitteiden tarkastelu sekä myytyjen omaisuuserien markkina-arvo ja sen vertaaminen Elliniko Hrisos -yrityksen maksamaan hintaan, komissio katsoo, että kyseessä on yrityksen saama etu.
B Valtion rahoituslähteet
(105)
Kreikan viranomaiset ja tuensaaja korostavat, että valtio toimi pelkkänä välittäjänä vuonna 2003 tapahtuneen myynnin yhteydessä, eivätkä kaivokset olleet koskaan sen omistuksessa. Ne väittävät myös, ettei valtio saanut vuoden 2003 myynnistä mitään rahasummaa, sillä kyseiset 11 miljoonaa euroa maksettiin suoraan TVX Hellas -yhtiölle. Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät lopuksi, että vuonna 1995 myyntiliiketoimi suoritettiin TVX Hellas -yrityksen ja aikaisemman omistajan välillä; tämä oli pörssissä noteeraamaton, konkurssimenettelyssä oleva yritys.
(106)
Komissio toteaa, että Kreikan valtio oli aktiivinen osapuoli molemmissa liiketoimissa, jotka toteutettiin kahdella erillisellä sopimuksella. Toisessa sopimuksessa Kreikka otti vastatakseen myyjän velvoitteet, mutta se sai myös oikeudet myynnistä tulevaan voittoon. Ne maksettiin suoraan TVX Hellas -yritykselle Kreikan valtion tietyn velvoitteen kattamiseksi, ja jälleen kerran tulee todennetuksi Kreikan rooli myyjänä eikä vain välittäjänä. Mitä tulee väittämään, että vuonna 1995 myynti tapahtui TVX Hellas -yrityksen ja pörssissä noteeraamattoman yrityksen välillä, komissio katsoo, että se ei koske valtion varojen käyttöä käsiteltävänä olevassa asiassa, koska kyseistä arviointiperustetta tarkastellaan vain vuonna 2003 tapahtuneen myynnin yhteydessä.
(107)
Komissio ei siis hyväksy Kreikan valtion ja tuensaajan väitteitä, vaan katsoo, että asiassa on kyse valtion varoista.
c Valikoivuus
(108)
Kassandran kaivokset myytiin Ellinikos Hrisos -yritykselle, ja tämä hyötyi valikoivasti myyntihinnan ja myytävien omaisuuserien markkina-arvon välisestä erosta. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpide oli valikoiva, koska siitä hyötyi vain tietty yritys.
(109)
Sen enempää Kreikan valtio kuin tuensaajakaan eivät kiistä tätä.
d Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan
(110)
Ellinikos Hrisos toimii alalla, jolla jäsenvaltiot käyvät vilkkaasti kauppaa keskenään. Erityisesti sinkin, kuparin, lyijyn, kullan ja hopean kaivuuta harjoitetaan yhdessätoista jäsenvaltiossa Kreikan lisäksi, erityisesti Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Suomessa, Puolassa, Slovakiassa, Romaniassa, Bulgariassa, Espanjassa, Irlannissa, Portugalissa ja Ruotsissa (30). Sinkin, kuparin, lyijyn, kullan ja hopean kauppaa käydään kaikissa jäsenvaltioissa (31). Tarkasteltavana olevien toimien ansiosta Ellinikos Hrisos sai etua kilpailijoihinsa nähden (ks. edellä 39-104 kohdat). Kun valtiontuki vahvistaa yrityksen asemaa muihin kaupan alalla toistensa kanssa kilpaileviin jäsenvaltioiden yrityksiin nähden, on katsottava, että kyseinen valtiontuki vahingoittaa näitä muita yrityksiä. Tällä tavalla täyttyy peruste kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta liiketoimiin jäsenvaltioiden välillä.
(111)
Sen enempää Kreikan valtio kuin tuensaajakaan eivät kiistä tätä.
e Päätelmä siitä, onko ensimmäisessä toimenpiteessä kyse valtiontuesta
(112)
Edellä olevan perusteella komissio päättelee, että Kassandran kaivosten myynti Ellinikos Hrisos -yritykselle vuonna 2003 on Ellinikos Hrisos -yritykselle suunnattua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuen määrä on 14 miljoonaa euroa. Se vastaa eroa vuonna 2003 toteutuneen myyntihinnan (11 miljoonaa euroa) ja myyntihetkellä määritetyn myytävien omaisuuserien markkina-arvon (25 miljoonan euron) välillä.
TOIMENPIDE 2: VAPAUTUS VELVOLLISUUDESTA MAKSAA VEROJA JA ALENNUS OIKEUSKULUISTA
a Liittyykö toimenpiteeseen valtion varoja
(113)
Kreikan valtio ja tuensaaja toteavat, ettei oikeuskulujen pienenemiseen liity valtionvaroja, koska asianajajat ovat yksityisiä ammatinharjoittajia eivätkä valtion virkamiehiä, ja heidän palkkioihinsa liittyvät verot ja maksut on suoritettu asianmukaisesti. Kreikan valtion mukaan valtio ei maksanut oikeuskuluja. Oikeuskulujen alennuksesta määrätään myyntisopimuksen 5 artiklassa, jossa sanotaan, että oikeudenkäyntiin kuuluvia maksuja ja kuluja pienennetään 5 prosenttiin vähimmäispalkkiosta, kuten asiaa koskevassa lainsäädännössä säädetään.
(114)
Komissio on myös sitä mieltä, etteivät asianajajat ole valtion virkamiehiä. Toisaalta se huomauttaa, että notaarit ovat valtion virkamiehiä. He eivät kuitenkaan saa palkkaa, vaan heidän tulonsa ovat peräisin yksinomaan heidän asiakkailtaan eivätkä valtion tulo- ja menoarviosta.
(115)
Komissio huomauttaa myös, että myyntisopimuksien mukaan kumpikin osapuoli vastaa oikeudenkäyntikuluista. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio hyväksyy Kreikan viranomaisten väitteen, jonka mukaan valtio ei maksanut edellä mainittuja palkkioita ostajan puolesta.
(116)
Komissio katsoo siksi, ettei oikeuskulujen alennukseen liity valtion varoja eikä alennus sen vuoksi ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(117)
Mitä tulee vapautukseen verojen maksusta, on todettava, että verojen tarkoitus on valtion tulo- ja menoarvion rahoitus. Verojen maksamatta jättäminen vähentää valtion varoja. Komissio katsoo sen vuoksi, että vapautus verojen maksusta vaikuttaa valtion varoihin.
b. Etu
(118)
Komissio huomauttaa, että Kassandran kaivosten myynnin yhteydessä piti maksaa kaksi veroa. 1) vero kaivosten siirrosta, 5 prosenttia ja 2) vero maan omistusoikeuden siirrosta, 7-9 prosenttia.
(119)
Ellinikos Hrisos väittää, että veron maksaminen vuonna 2003 olisi ollut ennenaikaista, koska myyntisopimus ei ollut lopullinen siinä olevan mitätöintilausekkeen takia. Komissio ei hyväksy tätä väittämää, koska kyseisessä mitätöintilausekkeessa määrätään vain myynnin peruuntumisesta, jos osapuolet eivät noudata määrättyjä velvoitteita varmistaakseen sen toteutumisen. Tällainen lauseke on tavanomainen useimmissa sopimuksissa, eikä sillä ole mitään tekemistä sopimuksen lopullisuuden kanssa. Sitä paitsi sopimuksessa määrätään sen voimassaolosta. Sopimuksen 9 artiklan mukaan sopimus tulee voimaan sinä päivänä, jona sen voimaantulosta säätävä laki julkaistaan hallituksen virallisessa lehdessä. Sopimuksessa ei myöskään sanota mitään siitä, ettei se olisi lopullinen. Komissio katsoo, että sopimus oli pätevä ja että kyseiset verot olisi pitänyt maksaa.
(120)
Kreikan viranomaiset ja tuensaaja väittävät myös, että kaivosten arvo oli negatiivinen ja että mahdollisille ostajille piti tarjota jonkinlainen kannustin. Tästä asiasta komissio toteaa, ettei kaivosten arvo ollut myyntihetkellä negatiivinen vaan positiivinen eli 16 miljoonaa euroa (kuten edellä 68-79 kohdassa lasketaan).
(121)
Komissio huomauttaa, että Kreikan kaivoslain mukaan kaivosten omistusoikeuden siirrosta peritään veroja 5 prosenttia niiden arvosta, ja tämä pätee erikoisista syistä tehtyihin liiketoimiin. Kreikan viranomaiset väittävät, että erikoisista syistä tehdyt liiketoimet ovat sellaisia, joiden syynä on onnettomuus, esimerkiksi omistajan kuolema; 5 prosentin veroa sovelletaan vain sellaisissa tapauksissa. Sitä ei sovellettaisi käsillä olevassa tapauksessa. Komissio ei voi hyväksyä tällaista väittämää, koska sen tutkimusten mukaan erikoisista syistä tehdään liiketoimia silloin kun omaisuuserän ostaja antaa korvaukseksi jotain, ja yleisesti ottaen kaupalle on jokin vastike. Tällainen on tässä asiassa yleisesti hyväksytty selitys (32).
(122)
Kaivosten markkina-arvo vuonna 2003 oli 16 miljoonaa euroa (kuten edellä 68-79 kohdassa lasketaan). Komission mukaan vuonna 2003 myydyistä kaivoksista olisi pitänyt maksaa 0,8 miljoonaa euroa veroa.
(123)
Kreikka tunnustaa, että kaikesta maan myynnistä peritään 7-9 prosenttia omaisuudensiirtoveroa riippumatta siitä, onko kyse yhtiön omaisuuserien myynnistä tai yksityishenkilöiden omaisuuden myynnistä. Komissio sai tästä asiasta kaksi erilaista kirjettä, toisen valtiovarainministeriöstä ja toisen ympäristö-, energia- ja ilmastonmuutosministeriöstä (jonka toimivaltaan kaivostoiminta kuuluu). Kirjeet olivat keskenään ristiriitaiset. Komissio huomautti Kreikan viranomaisille kirjeiden ristiriitaisuudesta, mutta ei ole saanut kirjettä, jossa sanottaisiin lopullinen kanta. Komissio hyväksyy siksi valtiovarainministeriön toimittamat tiedot, koska se on toimivaltainen veroasioissa.
(124)
Maan markkina-arvo vuonna 2003 oli 6 miljoonaa euroa (kuten edellä 80-90 kohdassa lasketaan). Komissio laskee, että maan myynnistä vuonna 2003 olisi pitänyt periä veroja 0,54 miljoonaa euroa (33).
(125)
Koska vuoden 2003 myyntisopimuksessa määrätään, ettei omaisuudensiirtoveroa peritä, komissio katsoo, että edellä mainitut summat (yhteensä 1,34 miljoonaa euroa) ovat Ellinikos Hrisos -yrityksen saamaa etua.
(126)
Kreikka ja tuensaaja väittävät, että veron pienennys oli 38 000 euroa ja siten pienempi kuin vähämerkityksisen tuen alaraja (34). Se ei siis tuottanut ostajalle etua. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä, koska alarajaa, joka oli 100 000 euroa vuonna 2003 tapahtuneen myynnin hetkellä, sovelletaan riippumatta tuen muodosta ja tarkoituksesta. Sen takia ei voida tehdä eroa eri tukitoimenpiteiden eli toimien 1 ja 2 välillä ja ottaa huomioon ainoastaan osa toimenpiteestä 2 eli vapautus veronmaksusta. Komissio ottaa sen vuoksi tässä tapauksessa huomioon molemmat tukitoimet ja toteaa, että toimenpiteisiin liittyy tukisummia, jotka ylittävät 100 000 euron alarajan, minkä vuoksi myönnetty tuki ei täytä vähämerkityksisen tuen tuntomerkkejä. Edellä olevan perusteella komissio pysyy edellä 110 kohdassa esitetyssä päätelmässä.
c Valikoivuus
(127)
Valikoivuutta koskeva arviointiperuste täyttyy samalla tavalla kuin edellä 108 kohdassa.
d Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan
(128)
Samalla tavalla kuin edellä 110 kohdassa täyttyy myös peruste kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta liiketoimiin jäsenvaltioiden välillä.
e Onko toisessa toimenpiteessä kyse valtiontuesta
(129)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että vapautus veronmaksusta on Ellinikos Hrisos -yritykselle suunnattua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jonka suuruus on 1,34 miljoonaa euroa. Toisaalta komissio katsoo, ettei oikeuskulujen pienentäminen ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
IV b VALTIONTUEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE
(130)
Jos kyseessä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki, on tutkittava, ovatko kyseiset toimenpiteet SEUT-sopimuksen mukaisia 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten perusteella.
(131)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetään poikkeuksista yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille, kuten 107 artiklan 1 kohdassa säädetään.
(132)
Komissio arvioi seuraavassa, ovatko toimenpiteet mainittujen poikkeuksien mukaisia.
(133)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävästä tuesta eikä tuesta talouden tukemiseen Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
(134)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa säädetään vielä muista poikkeuksista. Artiklan 3 kohdan b, d ja e kohdassa määrättyjä poikkeuksia ei selvästikään voi soveltaa, eivätkä Kreikan viranomaiset vedonneet niihin. Tämän jälkeen komissio arvioi, voivatko toimenpiteet olla 107 artiklan 3 kohdan a ja c kohdassa määrättyjen poikkeuksien mukaisia.
(135)
Perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea, joka on tarkoitettu edistämään taloudellista kehitystä alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vallitsee vakava vajaatyöllisyys. Kassandran kaivokset sijaitsevat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukikelpoisella alueella, ja Ellinikos Hrisos -yritykselle voitaisiin mahdollisesti myöntääkin aluetukea.
(136)
Vuonna 2003 tehdyn kaupan hetkellä voimassa olevissa alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (vuonna 1998 annetut alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (35)) asetetaan edellytykset alueellisten investointitukien hyväksymiseksi.
(137)
Vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan aluetukien tarkoituksena on joko tehdä sijoituksia tuotantoon (alkuinvestoinnit) tai luoda työpaikkoja, jotka liittyvät jonkin sijoituksen toteuttamiseen.
(138)
Mitä tulee siihen, voidaanko katsoa, että tukea käytettiin työpaikkojen luomiseen, huomautettakoon, että aluetukien yhteydessä katsotaan työpaikkojen luomisen tarkoittavan sitä, että työpaikkojen lukumäärä lisääntyy selvästi kyseisessä yrityksessä suhteessa tarkastellun ajanjakson keskiarvoon. Tällöin kaikki tuona aikana mahdollisesti hävinneet työpaikat on vähennettävä saman ajanjakson aikana syntyneiden työpaikkojen määrästä. Lisäksi tuen määrä lasketaan palkkakustannusten perusteella, eikä se saa olla suurempi kuin tietty prosenttimäärä palkatun henkilöstön palkkakustannuksista laskettuna kahdelta vuodelta.
(139)
Näistä vaatimuksista komissio huomauttaa, että ensinnäkin myyntisopimuksessa oli vain epämääräinen lauseke, jolla Ellinikos Hrisos -yritykselle annettiin lupa ottaa palvelukseen tarvitsemansa määrä työntekijöitä; toiseksi edellä mainitut vaatimukset eivät täyty. Komissio on sitä mieltä, ettei työpaikkoja luotu suuntaviivojen tarkoittamassa mielessä.
(140)
Vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan alkuinvestoinnilla tarkoitetaan investointia kiinteään käyttöomaisuuteen, joka liittyy uuden laitoksen perustamiseen, olemassa olevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotteen tai tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen (rationalisoinnilla, monipuolistamisella tai nykyaikaistamisella) (36).
(141)
Komissio katsoo, että Skouriesin osto voidaan katsoa alkuinvestoinniksi edellä mainitun suuntaviivojen määritelmän mukaan. Vuonna 2003 tapahtuneen myynnin hetkellä ei Skouriesissa ollut valmiita kaivosrakennuksia, ja siksi oli aiheellista sijoittaa kiinteään käyttöomaisuuteen, tässä tapauksessa uuden kaivoksen laitosten rakentamiseen (ks. edellä 66 kohta).
(142)
Stratonin suhteen komissio ei ole varma siitä, voidaanko omaisuuserien myyntiä pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna alkuinvestointina (37).
(143)
Vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaan myös sijoitusta kiinteään käyttöomaisuuteen, joka tehdään ostamalla suljettu laitos tai laitos, joka olisi suljettu, jollei sitä olisi ostettu, voidaan pitää alkusijoituksena.
(144)
Komissio toteaa, että Kreikka oli todella osoittanut, että kaivokset oli suljettu tai ne suljettaisiin, jollei Ellinikos Hrisos niitä ostaisi (38). Tällaista sijoitusta voitaisiin siis pitää alkusijoituksena.
(145)
Kuitenkin se, että Kassandran kaivosten myyntiä on pidettävä alkusijoituksena, ei merkitse, että kyseinen sijoitus olisi vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukainen. Kuten 145-151 kohdista käy ilmi, sijoitus ei täytä kahta suuntaviivojen ehtoa.
(146)
Ensinnäkin Kassandran kaivosten myynti oli tapauskohtainen toimi. Vuonna 1998 annetuissa alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa sanotaan: ”Perustamissopimuksen [107 artiklan 1 kohdassa] esitetystä tuen yhteismarkkinoille soveltumattomuuden periaatteesta voidaan poiketa aluetuen suhteen vain, jos voidaan taata tasapaino tuen aiheuttamien kilpailun vääristymien ja vaikeuksissa olevan alueen kehittämiseen osoitetusta tuesta aiheutuvien etujen välillä […]. Yhdelle yritykselle myönnetyllä tapauskohtaisella tuella tai yhdelle toimialalle rajoittuvalla tuella voi olla huomattava vaikutus kilpailuun kyseisillä markkinoilla, samalla kun tällaisen tuen vaikutukset alueelliseen kehitykseen ovat todennäköisesti liian rajoitetut. Sellaiset tuet kuuluvat yleensä teollisuuspolitiikan alaan ja poikkeavat sen takia aluetukipolitiikan hengestä. Aluetukipolitiikassa ei pidä ottaa kantaa tuotantovoimavarojen toimialakohtaiseen ja toiminnalliseen jakautumiseen. Komissio katsoo, että jos päinvastaista ei osoiteta, kyseiset tuet eivät täytä edellisessä kohdassa mainittuja vaatimuksia” (suuntaviivojen 2 kohdan toinen alakohta).
(147)
Kreikkaa pyydettiin 10 päivänä joulukuuta 2008 tehdyssä tutkimusmenettelyn käynnistämistä koskevassa päätöksessä toimittamaan huomautuksensa tukien soveltuvuudesta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan ja vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen perusteella. Komissio toteaa, ettei Kreikka osoittanut millään tavalla, että Kassandran kaivosten myynti perustuisi kilpailun vääristymisen ja vaikeuksissa olevan alueen kehittämiselle aiheutuvien etujen väliseen tasapainoon.
(148)
Toiseksi aluetuilla on oltava kannustava vaikutus eli niiden on tarjottava todellinen kannustin sellaisten investointien tekemiseen, joita tukikelpoisella alueella ei toisenlaisessa tilanteessa olisi tehty. Suuntaviivoissa todetaankin, että tukijärjestelmässä on vaadittava, että tukea on haettava ennen suunnitelmien toteutuksen aloittamista (39). Tämä vaaditaan myös yksittäisten tukien tapauksessa (40). Kreikka ei osoittanut, että tuensaaja täyttää edellä mainitun vaatimuksen ja että se oli jättänyt tukianomuksen ennen hankkeen aloittamista.
(149)
Komissio huomauttaa tuen kannustinvaikutukseen liittyen myös, ettei Kreikka myynyt Kassandran kaivoksia avoimessa ja ehtoja sisältämättömässä tarjouskilpailussa. Komissio katsoo, että tällaisesta avoimesta ja ehtoja sisältämättömästä tarjouskilpailusta olisi käynyt ilmi, onko kaivosmarkkinoilla halukkaita sijoittajia. Koska tällaista tarjouskilpailua ei järjestetty, komissio katsoo, ettei Kreikka tarkistanut markkinoiden halukkuutta investoida Kassandran kaivoksiin. Se ei silloin myöskään tarkistanut, oliko kannustava tuki tarpeen.
(150)
Komissio huomauttaa lisäksi, että Kassandran kaivosten ostaminen merkitsee investointia kaivostoimintaan. Kaivosteollisuus on voimakkaasti pääomaa tarvitseva ala, johon on investoitava huomattavia määriä rahaa, jotta yritykset ja liiketoiminta kehittyisivät. Käsiteltävässä tapauksessa Behre Dolbearin raportin mukaan Skouriesin kaivoksen kehitykseen ja rakentamiseen tarvittavat pääomakustannukset olivat 220 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (ks. edellä 66 kohta). Komissio huomauttaa, että tuo summa on huomattavasti suurempi kuin käsiteltävänä olevan tuen määrä, joka on 15,34 miljoonaa euroa (ks. yhteissummat edellä 111 ja 124 kohdissa). Erityisesti huomattakoon, että edellä mainittu tukisumma edustaa ainoastaan seitsemää prosenttia yhteen kaivokseen tarvittavista investoinneista. Lisäksi komissio ei ole saanut tietoja, joiden mukaan Ellinikos Hrisos ei olisi pystynyt tekemään investointeja ilman tukea. Komissio huomauttaa, että Kreikka ja Ellinikos Hrisos päinvastoin sopivat, että Ellinikos Hrisos sijoittaisi pääomaa kaivosten kehittämiseen (41). Komissio katsookin, ettei kyseinen tuki ollut luonteeltaan kannustava eikä tarpeellinen, jotta sijoittajat haluaisivat ostaa Kassandran kaivokset.
(151)
Mainittakoon myös, ettei Kreikka millään tavoin osoittanut kyseisen tuen kannustavaa luonnetta.
(152)
Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, ettei Kassandran kaivosten myynti täytä vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen niitä ehtoja, jotka tekisivät tuesta alkusijoitukseen hyväksyttävän tuen.
(153)
Voitaisiin myös tutkia, voiko tukea pitää kyseisten suuntaviivojen toimintatukia koskevien vaatimusten mukaisena. Vuonna 1998 annetuissa alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa säädetään, että toimintatuki on tuki, jonka tarkoituksena on yrityksen juoksevien kulujen pienentäminen. Suuntaviivojen mukaan toimintatukea voidaan poikkeuksellisesti myöntää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a kohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille alueille.
(154)
Suuntaviivojen mukaan toimintatuki on tuki, jonka tarkoituksena on yrityksen juoksevien kulujen pienentäminen (4.15 kohta). Komissio huomauttaa, etteivät juoksevat kulut ole pääomakuluja, vaan usein yrityksen toiminnalle välttämättömiä toistuvia menoja. Komissio toteaa, ettei käsiteltävänä olevalla tuella rahoitettu edellä tarkoitetun tyyppisiä juoksevia menoja, vaan se oli investointi kiinteään käyttöomaisuuteen (kaivosten ja maa-alueiden osto) ja vapautus edellä mainituista investoinneista maksettavasta verosta (omaisuudensiirtovero). Kyseisellä tuella ei siis rahoitettu juoksevia kuluja. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei kyseinen tuki täytä suuntaviivoissa tarkoitettua vaatimusta toimintatuesta.
(155)
Toimintatukea voidaan suuntaviivojen mukaan myöntää myös tukikelpoisille alueille, jos tuen määrä on oikeassa suhteessa ongelmiin, jonka ratkaisuun tuki on tarkoitettu. Jäsenvaltion on tällaisessa tapauksessa toimitettava tiedot, jotka osoittavat kyseisten ongelmien olemassaolon ja vaikeuden. Kreikka ei käsiteltävänä olevassa tapauksessa toimittanut minkäänlaista arviota tai laskelmaa alueen ongelmista ja tuen määrästä osoittaakseen, että tuki on oikeassa suhteessa ongelmiin.
(156)
Suuntaviivojen mukaan toimintatukien on oltava ajallisesti rajoitettuja ja asteittain alenevia. Komissio toteaa, ettei käsiteltävänä olevaan kauppaan liity erityistä ajallista rajoitusta tai asteittaista alenemista. Sekä myyntihinta että vapautus veroista määrättiin ja vahvistettiin kauppasopimuksen mukaisesti ilman minkäänlaista viitettä ajalliseen rajaamiseen tai alenemiseen.
(157)
Komissio katsoo sen vuoksi, ettei tukea voi pitää suuntaviivojen mukaisena.
(158)
Komissio tekee sen vuoksi johtopäätöksen, ettei tukea voi pitää vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisena.
(159)
Määrittäessään, onko tuki tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (42), mukainen, komissio katsoo, että Ellinikos Hrisos on Kreikan viranomaisten antamien taloudellisten tietojen perusteella suuryritys, kuten edellä 12 kohdassa osoitetaan. Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 1 artiklan 5 kohdan mukaan suuryrityksille myönnettävät erityistuet eivät kuulu ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan.
(160)
Myös yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaan, jos kyseisen asetuksen soveltamisalaan kuuluva tuki myönnetään suuryritykselle, jäsenvaltion on tarkistettava tuesta johtuvan kannustimen merkittävyys asiakirja-aineistosta, jossa tarkastellaan tukea saavan hankkeen tai toiminnan kannattavuus tuen seurauksena tai ilman tukea. Komissiolle ei ole toimitettu tällaisia asiakirjoja.
(161)
Mainittakoon lisäksi, että yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan tukikelpoisena kustannuksena pidetään johonkin laitokseen suoraan liittyvän kiinteän käyttöomaisuuden hankintaa, jos kyseinen laitos on suljettu tai se olisi suljettu, jollei sitä olisi ostettu, mikäli liiketoimi tehtiin markkinatalouden ehdoin. Kreikan viranomaiset myönsivät, että liiketoimi toteutettiin ilman avointa, ehtoja sisältämätöntä ja läpinäkyvää tarjouskilpailua tai ilman, että riippumaton asiantuntija oli määrittänyt Kassandran kaivosten käyttöomaisuuden markkina-arvon. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei kyseistä myyntiä tehty markkinatalouden ehdoin.
(162)
Tämän johdosta Ellinikos Hrisos -yritykselle myönnetty tuki ei ole ryhmäpoikkeusasetuksen säännösten mukainen.
(163)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(164)
Komissio katsoo, ettei 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainittua poikkeusta voi soveltaa käsiteltävänä olevassa tapauksessa ja ettei Ellinikos Hrisos ole oikeutettu pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukeen. Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1999 annettujen yhteisön suuntaviivojen 7 kohdan mukaan (ne olivat voimassa myyntihetkellä vuonna 2003) (43)”uusi yritys ei ole oikeutettu rakenneuudistustukeen, vaikka sen taloudellinen tilanne olisikin aluksi epävarma. Tämä koskee tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla tällaisen yrityksen kaikki omaisuuserät.” Ellinikos Hrisos perustettiin kolme päivää ennen Kassandran kaivosten ostoa. Rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on uskottava rakenneuudistussuunnitelma. Kreikka ei ole esittänyt tällaista rakenneuudistussuunnitelmaa. Tämän johdosta Ellinikos Hrisos -yritykselle myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille ryhmäpoikkeusasetuksen säännösten perusteella.
(165)
Ympäristönsuojelun perusteella myönnettävien tukien osalta voidaan todeta, Ellinikos Hrisos -yritys oli velvollinen noudattamaan voimassa olevia ympäristövaatimuksia. Erityisesti sen olisi pitänyt tehdä ympäristönsuojeluun tähtääviä investointeja ja noudattaa kaivostoiminnassaan Kreikan ja yhteisön ympäristölainsäädäntöä. Koska tämä on lakiin perustuva velvollisuus, ei Ellinikos Hrisos -yritykselle ollut tarpeen myöntää tukea lainsäädännön noudattamista varten.
(166)
Edellä esitetty huomioon ottaen komissio päättelee, etteivät edellä käsitellyt toimenpiteet ole SEUT-sopimuksen mukaisia.
(167)
Komissio katsoo erityisesti, että erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Elliniko Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä on kyseiselle yritykselle myönnettyä SEUT-sopimuksen vastaista tukea. Komissio katsoo myös, että sen omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa kaivoksista ja maasta, on kyseiselle yritykselle myönnettyä SEUT-sopimuksen vastaista tukea.
V PÄÄTELMÄ
(168)
Edellä esitetty huomioon ottaen komissio tekee päätelmän, että käsiteltävänä olevat toimenpiteet ovat Ellinikos Hrisos -yritykselle suunnattua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio katsoo erityisesti, että erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Ellinikos Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä on kyseiselle yritykselle myönnettyä tukea. Komissio katsoo myös, että sen omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa kaivoksista ja maasta, on kyseiselle yritykselle myönnettyä tukea.
(169)
Komissio tekee lisäksi päätelmän, etteivät käsiteltävänä olevat tukitoimenpiteet sovellu sisämarkkinoille. Komissio katsoo erityisesti, että erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Ellinikos Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä on kyseiselle yritykselle myönnettyä perussopimuksen vastaista tukea. Komissio katsoo myös, että sen omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa kaivoksista ja maasta, on kyseiselle yritykselle myönnettyä perussopimuksen vastaista tukea.
(170)
SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on, kun se toteaa tuen olevan soveltumaton sisämarkkinoille, valtuudet päättää, että valtion on lakkautettava yhteismarkkinoille soveltumaton tuki tai muutettava sitä (44). SEUT-sopimuksen ja yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtion on lakkautettava tuki, jonka komissio on katsonut sisämarkkinoille soveltumattomaksi. Tarkoituksena on palauttaa aiempi asiaintila (45). Tässä yhteydessä tuomioistuin katsoo, että tarkoitus saavutetaan, kun tuensaaja palauttaa lainvastaisen tuen ja menettää sillä tavoin kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne palautuu (46).
(171)
Mainitun oikeuskäytännön mukaisesti asetuksen (EY) N:o 659/99 (47) 14 artiklassa säädetään, että sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.
(172)
Koska käsiteltävänä olevat toimenpiteet on todettu sääntöjenvastaisiksi ja sisämarkkinoille soveltumattomiksi tuiksi, on tukisummat perittävä takaisin, jotta ennen tuen myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne palautuu. Takaisinperintää varten alkuajankohdaksi katsotaan hetki, jolloin etu myönnettiin tuensaajalle eli hetki, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käytettäväksi. Tuensaaja maksaa perintäkorkoa tuen lopulliseen takaisinmaksuun saakka.
(173)
Toimenpiteiden sisältämä sääntöjenvastaisen tuen osuus lasketaan seuraavien tekijöiden yhteissummana: a) erotus Kassandran kaivosten omaisuuserien markkina-arvon ja Ellinikos Hrisos -yrityksen niistä maksaman hinnan välillä (14 miljoonaa euroa) ja b) omaisuudensiirtoveron määrä, joka Ellinikos Hrisos -yrityksen olisi pitänyt maksaa omaisuuseristä eli kaivoksista ja maasta (1,34 miljoonaa euroa). Summa on 15,34 miljoonaa euroa.
(174)
Takaisinperinnän osalta komissio huomauttaa lisäksi, että vuoden 2003 myyntisopimuksen 4 artiklassa oli kaksi mitätöintiä koskevaa määräystä. Näiden määräysten mukaan Ellinikos Hrisos saattoi peruuttaa kaupan, jos a) Kreikan viranomaiset hallinnollisella tai oikeudellisella toimenpiteellä muuttavat kaivoslupajärjestelmää tai b) kaivoslupajärjestelmää koskevalla tuomioistuimen päätöksellä keskeytetään toiminta tai investointisuunnitelman toteuttaminen. Molemmissa tapauksissa Ellinikos Hrisos palauttaisi omaisuuserät valtiolle, ja sille maksettaisiin kaikkiaan 11 miljoonaa euroa sekä mahdollisesti lisäkorvaus.
(175)
Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että edellä mainittuja määräyksiä olisi mahdollisesti noudatettava, jos komissio päättää sääntöjenvastaisen tuen takaisinperinnästä. Tällöin pitäisi tulkita sekä sopimuslainsäädäntöä että kansallista oikeutta. Määräysten noudattaminen ei kuitenkaan vaikuta Kreikan velvollisuuteen periä takaisin tässä päätöksessä mainittu tukisumma,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
15,34 miljoonan euron suuruinen valtiontuki, jonka Kreikka myönsi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti Ellinikos Hrisos A.E.:lle, ei sovellu sisämarkkinoille. Tukeen, jota perusteltiin työllisyyden turvaamisella ja ympäristön suojelulla sekä kannustimen tarjoamisella Kassandran kaivosten mahdollisille ostajille, kuului omaisuuserien ja maan myynti niiden arvoa alempaan hintaan sekä vapautus myyntiin liittyvien verojen maksusta.
2 artikla
1. Kreikan on perittävä tuensaajalta takaisin 1 artiklassa mainittu tuki.
2. Takaisinperittävään summaan sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään saakka.
3. Korot korkoineen on laskettava asetuksen (EY) N:o 794/2004 (48) V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 (49) säännösten mukaisesti.
4. Kreikan on peruutettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.
3 artikla
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
2. Kreikan on varmistettava tämän päätöksen täytäntöönpano neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.
4 artikla
1. Kreikan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tukisumma ja siitä perittävä korko);
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi;
c)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Kreikan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Jos komissio sitä pyytää, Kreikan on toimitettava viipymättä kaikki tiedot toimenpiteistä, jotka se on jo toteuttanut tai joita se suunnittelee tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2011.