РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1242/2010 НА СЪВЕТА
от 20 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Мерки, които понастоящем са в сила
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване (наричано по-нататък „първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1312/98 от 24 юни 1998 г. (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита (наричани по-нататък „първоначалните мерки“) върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия. Нивото на митото, наложено върху вноса на един производител износител от Индия, беше 53 %, а за останалия внос с произход от Индия (наричана по-нататък „разглежданата държава“) - 82 %.
(2)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-нататък „предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие“), Съветът запази тези мерки с Регламент (ЕО) № 1736/2004 от 4 октомври 2004 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия (3).
2. Искане за преразглеждане
(3)
На 4 май 2009 г. бе подадено искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент от Комитета за връзка на европейските производители на канапи, въжета и мрежи („Eurocord“) (наричан по-нататък „заявителят“) от името на производители, които съставляват основен дял, в конкретния случай - повече от 50 %, от производство на въжета от синтетични влакна в Съюза.
(4)
Основание за искането е фактът, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повтаряне на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 7 октомври 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) (наричано по-нататък „известие за започване на процедура“), Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
3.1. Разследван период
(6)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
3.2. Страни, засегнати от настоящото разследване
(7)
Комисията официално уведоми за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие известните производители от Съюза, износителите и производителите износители в разглежданата държава, представителите на разглежданата държава, вносителите, както и сдружение на потребителите, за които бе известно, че са засегнати.
(8)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
4. Представителна извадка
(9)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза и производители износители от Индия беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се разгледа въпроса дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на процедура информация.
(10)
Общо пет производители от Индия, двама от които бяха част от една и съща група, се представиха, предоставиха поисканата информация в посочения срок и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Четири от тези пет дружества са произвеждали и изнасяли разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Петото дружество не е изнасяло разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Всички пет дружества бяха счетени за оказващи съдействие дружества и бяха взети предвид при подбора на представителната извадка. Нивото на съдействие на Индия, т.е. процентът на износа за Съюза от оказалите съдействие индийски производители на базата на целия индийски износ за Съюза, не можа да бъде изчислено, тъй като общият износ за Съюза по време на РПП, докладван от петте оказали съдействие дружества, бе значително по-висок от обема, регистриран от Евростат за целия износ от Индия, поради причините, изложени по-подробно в съображения 21-23.
(11)
Представителната извадка бе подбрана със съгласието на индийските власти и включваше четирите дружества, съобщили, че са извършвали продажби за износ за Съюза. Две от четирите дружества, включени в представителната извадка, бяха свързани. Припомня се, че по време на първоначалното разследване само един производител износител е оказал съдействие и в момента за него се прилага индивидуално антидъмпингово мито. Припомня се също така, че по време на предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие нито един производител износител от Индия не оказа съдействие, поради което констатациите се основаваха на наличните факти в съответствие с разпоредбите на член 18, параграф 1 от основния регламент.
(12)
18 производители от Съюза (всички 15 жалбоподатели и още трима производители, които заедно представляваха 78 % от общото производство на Съюза), предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от петима производители от Съюза, които представляват приблизително 40 % от промишлеността на Съюза, както е определено в съображение 41, и около половината от продажбите, реализирани от всички оказали съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза. Представителната извадка бе подбрана въз основа на най-големия представителен обем на продажбите и на географското покритие на производителите в рамките на Съюза, които могат да бъдат разследвани по приемлив начин в рамките на наличното време. Един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции. Въпреки това данните за останалите четирима включени в представителната извадка производители от Съюза, използвани за анализа на тези тенденции, запазиха своя представителен характер.
(13)
Комисията изпрати въпросници до петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, както и до четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители.
(14)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички пет включени в представителната извадка производители от Съюза. От четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители един престана да оказва съдействие, а другите трима (двама, от които са свързани), отговориха на въпросника в посочения срок. Поради тази причина в крайна сметка представителната извадка от индийски производители износители включваше тези три индийски дружества, отговорили на въпросника.
5. Проверка на получената информация
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на риска от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
5.1. Производители износители от Индия
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Производители от Съюза
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт е същият, както при първоначалното разследване, и се определя по следния начин: канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m). Понастоящем той е класиран в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19. Разглежданият продукт се използва за широк набор от мореплавателни и промишлени приложения, по-специално в корабоплаването (особено в съоръжения за акостиране) и риболовната промишленост.
(17)
Една от заинтересованите страни заяви, че въжетата за акостиране, посочени по-горе, не попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт, тъй като, поради прикрепените към тези въжета снадки, тези продукти следва да се считат за „артикули от въжета“, които са класирани в друг код по КН (вж. също и съображение 23). Следва обаче да се отбележи, че посочването на въжетата за акостиране е направено само в контекста на приложенията на различните видове на разглеждания продукт, които в своята цялост са определени като въжета от синтетични влакна, както е посочено в съображение 16.
2. Сходен продукт
(18)
Както бе установено по време на първоначалното разследване и потвърдено по време на настоящото разследване, разглежданият продукт и въжетата от синтетични влакна, произвеждани и продавани от индийски производители износители на техния вътрешен пазар, и въжетата, произвеждани и продавани от производителите от Съюза на пазара на Съюза, са идентични във всяко едно отношение и имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Затова те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(19)
Една заинтересована страна заяви, че произвежданият от промишлеността на Съюза продукт не е съпоставим с разглеждания продукт, тъй като производителите от Съюза са започнали да използват нов вид суровина, наречена Dyneema, която е много по-скъпа от други суровини, тъй като изработените от нея продукти са много по-устойчиви. Действително, включените в представителната извадка индийски производители не използват този вид суровина. Въпреки това на първо място следва да бъде посочено, че въпросните продукти представляват само малка част от продуктите, продавани от производителите от Съюза. Действително, независимо от факта, че този вид влакна се използва във все по-голяма степен от някои производители от Съюза, въжетата Dyneema представляват само много малка част от производството на Съюза. Поради това, въпреки че значителната разлика в разходите за суровини (тези влакна могат да са около 25-30 пъти по-скъпи) може да окаже някакво въздействие, по-специално върху показателя за вреда, що се отнася до средните продажни цени на промишлеността на Съюза, въздействието на въжетата Dyneema върху цялостната оценка остава ограничено, поради голямото количество „стандартни“ въжета, произвеждани в Съюза. На второ място, всички изчисления, направени по време на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, са основани на съпоставянето на съответните видове на продукта, при което се вземат предвид разликите в суровините. Поради това изчисленията не могат да бъдат изкривени от разлика в продуктовата гама. Във всеки случай продуктът, за който са използвани суровини като Dyneema, продължава да има същите основни физически и химически характеристики като разглеждания продукт. Поради това твърдението бе отхвърлено.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу Индия.
1. Обем на вноса
(21)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия е бил незначителен по време на разглеждания период. По време на РПП обемът на вноса от Индия е бил 31 t, т.е. по-малко от 0,1 % от потреблението на Съюза по време на РПП:
(в тонове)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Индия
3
4
19
31
Внос на разглеждания продукт от Индия; източник - Comext
(22)
Съгласно проверени данни обаче трите дружества, включени в представителната извадка, са изпратили по време на РПП значително по-големи количества от разглеждания продукт в Съюза, отколкото докладвания на Евростат обем. В тази връзка се припомня, че по време на първоначалното разследване вносителите предоставиха информация, от която е станало видно, че известни количества от разглеждания продукт, закупени от Индия, не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза, а са били съхранявани в митнически складове и продадени на презокеански кораби или платформи в открито море. Един от производителите жалбоподатели отново изтъкна този аргумент по време на настоящото разследване. Поради липса на съдействие по време на разследването от страна на пристанищните посредници, това твърдение не можа да бъде потвърдено. От списъка с клиенти, представен от включените в представителната извадка производители износители, обаче беше видно, че повечето от клиентите са били корабоплавателни и крайбрежни доставчици на пристанища в Съюза. Въз основа на изложеното по-горе става ясно, че разликите между статистическите данни и докладваните цифри се дължат на такива продажби.
(23)
Следва да се отбележи също така, че искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е включвало твърдения за наличие на практики на заобикаляне. В тази връзка се посочва, че заявителят е изтъкнал, че определени количества въжета от синтетични влакна от Индия са влезли на територията на Съюза по позиция по КН 5609 (Артикули от […] канапи, въжета или дебели въжета), по отношение на която не се прилагат мерки. В настоящото разследване обаче няма информация, която подкрепя това становище.
(24)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по време на РПП 31 тона от разглеждания продукт действително са били внесени от Индия на митническата територия на Съюза. Що се отнася до проверените продажби за износ за пристанищата на Съюза, които не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза от тримата включени в представителната извадка индийски производители, тези продажби се разглеждат като част от индийския внос за трети държави.
(25)
Поради липсата на значителен обем на вноса от Индия в Съюза, той не основание за провеждането на представителен анализ на вероятността от продължаване на дъмпинга или вредата. Всъщност поради така ограничения действителен обем на вноса, не може да се заключи, че по време на РПП е съществувал причиняващ вреда дъмпинг от Индия. Поради това анализът се насочи към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
2. Вероятно развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
2.1. Производствен капацитет
(26)
Проверено бе дали в разглежданата държава няма неизползван производствен капацитет, което би създало условие за подновяване на дъмпинговия износ при отмяна на мерките.
(27)
Установено бе, че производственият капацитет на тримата включени в представителната извадка производители износители рязко е нараснал в периода между 2007 г. и РПП, докато в същото време използването на капацитета е намаляло. Свободният капацитет на трите дружества е бил около 75 % от потреблението в Съюза през РПП. Това се знак за вероятно увеличение на обема на износа за Съюза, ако бъде допуснато срокът на действие на мерките да изтече.
(28)
Що се отнася до останалите производители на въжета от синтетични влакна в Индия, известно е, че Garware, дружеството, което престана да оказва съдействие след етапа на подбор на представителната извадка, е важен производител и, според информация от неговия официален уебсайт, разполага със значителен производствен капацитет. Освен това в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие се посочват още четирима големи индийски производители. Съществуват и няколко малки и средни индийски производители, които са извършвали продажби основно на вътрешния пазар. Тъй като тези индийски производители не оказаха съдействие, техният производствен капацитет не е известен, но може да се предположи, че тенденцията при оказалите съдействие дружества е съпоставима и че тези производители имат още повече свободен капацитет.
(29)
След разгласяване на констатациите, всички включени в представителната извадка индийски производители оспориха данните относно техния съвкупен свободен капацитет. Всички тези данни обаче бяха съобщени от самите дружества и бяха проверени посредством проверки на място за всяко едно от тях. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
2.2. Обем на продажбите на пристанища на Съюза и на други пазари за износ
(30)
Обемът на продажбите за износ на тримата включени в представителната извадка производители износители за други трети държави, в това число и продажбите в пристанища на Съюза, които не влизат на митническата територия на Съюза, е значителен и се е увеличил с близо 80 % по време на разглеждания период, което е представлявало почти половината от общия обем на продажбите на производителите износители по време на РПП.
(31)
Действителният внос в Съюза на практика е бил преустановен след налагането на първоначалните мерки. Трябва обаче да се отбележи, че обемът на продажбите за износ на включените в представителната извадка производители на пристанища на Съюза значително е нараснал по време на разглеждания период от 61 на 785 тона. Предвид това, че действителните продажби за внос в Съюза са направени отчасти през същите търговски канали като продуктите, продавани на пристанища на Съюза, това засилено присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза може да означава, че при отсъствие на мерки, включените в представителната извадка индийски производители - а може би и някои други, биха започнали да продават значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза за кратък период от време.
(32)
С оглед на изложената по-горе експортна ориентация на индийските производители, както и тяхното нарастващо присъствие в пристанищата на Съюза, може да се заключи, че е твърде вероятно обемът на индийския износ за Съюза да нарасне значително, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
(33)
След разгласяване на констатациите от преразглеждането, един индийски производител изтъкна, че индийският износ е добре разпределен между пазари с потенциал за растеж в четирите краища на света, което не би довело до подновяване на износа за Съюза в големи количества при отсъствието на мерки. Приема се, че някои индийски производители може да са разпределили продажбите си за износ към различни пазари, но това не е достатъчно да промени заключенията, направени на базата на представените по-горе констатации.
2.3. Връзка между експортните цени за трети държави и нормалната стойност
(34)
Направено бе индикативно изчисляване на дъмпинга въз основа на проверените продажби на пристанища на Съюза на тримата включени в представителната извадка производители износители, които въпреки че се разглеждат като част от продажбите за износ за други трети държави, са много показателни за потенциалните цени на индийските въжета от синтетични влакна при липса на мита. Нормалната стойност бе основана на цените на вътрешния индийския пазар. На базата на тези цифри бе установен дъмпинг за двама от тримата включени в представителната извадка индийски производители. Дъмпинговите маржове бяха установени на стойност от около 10 %, което може да се счита за доста висок процент, въпреки че е доста под процента на дъмпинговите маржове, установени по време на първоначалното разследване.
(35)
Сравнение на цените, наложени от тримата включени в представителната извадка производители износители на пазари на други трети държави (с изключение на продажбите на пристанища на Съюза), с цените им на вътрешния пазар, показа сходен резултат, макар че установените по този начин дъмпингови маржове бяха по-ниски.
(36)
След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че не е установен дъмпинг по отношение на индийския внос в Съюза. Действителен внос обаче не е бил регистриран. Освен това бе установен дъмпинг както за продажбите в пристанища на Съюза, така и за продажбите на други трети държави. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(37)
Друга заинтересована страна заяви, че дъмпинговите маржове, установени с настоящото преразглеждане, не могат да се считат за значителни, когато се сравняват със съществуващите равнища на митата, поради съществената разлика в разходите за работна ръка между Съюза и Азия. Следва обаче да се отбележи, че разходите за работна ръка в Съюза не се вземат предвид при изчислението на дъмпинговите маржове.
3. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Въз основа на направения по-горе анализ се стига до заключението, че производителите износители имат голям производствен потенциал за подновяване на износа за Съюза, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече. По отношение на цените бе установено, че двама включени в представителната извадка производители са извършвали продажби в други трети държави на дъмпингови цени. Наред с това, освен дружеството Garware, което престана да сътрудничи, има още петима големи производители износители, изброени в жалбата, за които въз основа на наличната информация може да се предполага, че следват тенденцията на дружествата, за които е установено, че извършват продажби на дъмпингови цени е други трети държави.
(39)
Данните, че индийските производители износители продължават да имат стратегически интерес на пазара на Съюза, за който свидетелства нарастващият обем на продажбите за износ на пристанищата на Съюза, както и огромният неизползван капацитет, правят твърде вероятно подновяването на износа им за Съюза в значителни количества, ако мерките отпаднат. Предвид ценовото поведение на индийските износители на пазари на трети държави, е твърде вероятно износът на дъмпингови цени да бъде подновен. Поради това се заключава, че е вероятно изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повтаряне на дъмпинга.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент. Броят на производителите от Съюза се изчислява на около четиридесет
(41)
15 производители от Съюза, от чието име сдружението на жалбоподателите подаде искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, и трима други производители от Съюза предоставиха информацията за подбора на представителната извадка, изискана в известието за започване на процедура. Както бе посочено в съображение 12, на подробно разследване бе подложена представителна извадка от петима производители, представляващи приблизително 40 % от промишлеността на Съюза. В представителната извадка бяха включени следните дружества:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
(42)
Както вече бе посочено в съображение 12, осемнадесетте оказали съдействие производители от Съюза са представлявали 78 % от общото производство на Съюза по време на РПП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(43)
Потреблението в Съюза на въжета от синтетични влакна бе установено въз основа на обема на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза (в това число и продажбите от неоказали съдействие производители от Съюза, изчислени от сдружението на жалбоподателите) плюс целия внос в Съюза, по данни на Евростат.
(44)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че по време на разглеждания период потреблението в Съюза е нараснало със 7 %. По-конкретно, след повишението от 16 % в периода между 2006 и 2007 г., потреблението е спаднало с 20 % между 2007 г. и РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
34 318
39 816
36 777
31 944
Индекс (2006 г.=100)
100
116
107
93
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза), Евростат (внос)
2. Внос от Индия
(45)
Както бе посочено в съображение 21, по време на разглеждания период действителният индийски внос е бил пренебрежимо малък поради ефективните действащи антидъмпингови мерки.
(46)
Въпреки това, както бе пояснено в съображение 22, е налице засилено присъствие на индийски производители в непосредствена близост до пазара на Съюза, посредством продажби за износ в пристанищата на Съюза, които не се оформят митнически и поради това са освободени от посочените антидъмпингови мита.
3. Цени и обем на индийския износ за други трети държави
(47)
Поради факта, че обемът на индийския внос в Съюза е бил пренебрежимо малък, бяха сравнени цените на индийския износ за други трети държави (в това число и износът, продаден на пристанища на Съюза, за който не се прилагат антидъмпингови мита), и цените на продажбите от Съюза, извършени от включените в представителната извадка производители от промишлеността на Съюза.
(48)
Въз основа на това бе установено, че индийският износ за други трети държави е бил извършван на значително по-ниски цени от цените на промишлеността на Съюза. Установената по този начин разлика в цените достигна нивото от 46 % и средно възлизаше на 18 %.
(49)
Стойността на индийските продажби за износ към други трети държави е нараснала с повече от 30 % по време на разглеждания период. Тези продажби са представлявали близо половината от общия оборот на включените в представителната извадка индийски производители износители по време на РПП.
4. Внос от други държави
(50)
Въпреки спада в потреблението на пазара на Съюза със 7 %, обемът на вноса от други трети държави е нараснал по време на разглеждания период с 18 %. Вследствие на това пазарният дял на този внос е нараснал от 17 % на 22 %.
(51)
Следва да се отбележи, че по време на разглеждания период вносът от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“) е нараснал с 46 % и е достигнал пазарен дял от 8,6 % (спрямо 5,5 % през 2006 г.). Въпреки че не може да се направи точно сравнение поради общия характер на данните от Евростат, които не са разбити по вид продукт, от тях става ясно, че средната цена на китайския внос в Съюза е била значително по-висока от средната цена на индийските продажби за износ. Освен това средната цена на китайския внос изглежда е съответствала на цените на промишлеността на Съюза.
(52)
Вносът от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) в Съюза е запазил своя пазарен дял на ниво от около 3 % по време на разглеждания период. Освен това обемът на този внос е намалял с 6 % в съответствие със свиването на потреблението.
(53)
По време на РПП вносът от други трети държави е представлявал по-малко от 2 % от пазарния дял на пазара на въжета от синтетични влакна в Съюза.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(54)
Анализирани бяха всички показатели за вреда, изброени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Що се отнася до показателите за обема на продажбите и пазарния дял на производителите от Съюза, те бяха анализирани въз основа на данните, събрани от всички производители от Съюза, т.е. от промишлеността на Съюза. Що се отнася до всички останали показатели за вреда, те бяха разгледани въз основа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза и проверена в помещенията на всяко от дружествата, както бе посочено в съображение 15. Както бе посочено в съображение 12, един от включените в представителната извадка производители от Съюза, е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции.
5.2. Обем на продажбите на промишлеността на Съюза
(55)
Продажбите на промишлеността на Съюза са намалели значително с 12 % през разглеждания период. Както вече бе посочено в съображение 44, през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %, като е отбелязало особено драстичен спад от 2007 г. насам. Следва да се подчертае, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднал по-бързо, отколкото потреблението:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите в Съюза от промишлеността на Съюза (в тонове)
28 393
32 161
28 911
24 955
Индекс (2006 г.=100)
100
113
102
88
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
5.3. Пазарен дял на промишлеността на Съюза
(56)
Развитието, очертано в предходното съображение и представено в таблицата по-горе, е довело до загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза в периода между 2006 г. и РПП. Намаляването на пазарния дял на промишлеността на Съюза е било непрекъснато и е довело до загуба от 4,6 процентни пункта:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Индекс (2006 г.=100)
100
98
95
94
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
(57)
Следва да се отбележи, че посочената по-горе загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза се дължи в голяма степен на повишаването на пазарния дял на китайския внос (вж. съображение 50).
5.4. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
В съответствие с тенденциите при обема на продажбите, производственият обем на включените в представителната извадка производители от Съюза е отбелязал сходен спад със 17 % по време на разглеждания период. През същия период производственият капацитет е нараснал с 5 %. Това е довело до понижение с 20 % на използване на капацитета между 2008 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
11 229
12 286
12 150
9 372
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
83
Производствен капацитет (в тонове)
21 510
23 467
23 278
22 480
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
105
Използване на капацитета (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
100
100
80
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.5. Складови наличности
(59)
Що се отнася до складовите наличности, производителите на въжета от синтетични влакна поддържат нивото на своите складови наличности на доста ниско равнище, тъй като по-голяма част от продукцията се изготвя по поръчка. По време на разглеждания период се наблюдава спад в средните складови наличности, особено през РПП, което се дължи основно на намалението на производството на въжета от синтетични влакна.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
1 073
982
1 156
905
Индекс (2006 г.=100)
100
92
108
84
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.6. Продажни цени
(60)
Средните цени на сходния продукт, продаван в Съюза от включените в представителната извадка производители от Съюза, са се увеличили в известна степен през разглеждания период, особено между 2007 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средни единични продажни цени на промишлеността на Съюза (EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Индекс (2006 г.=100)
100
99
108
109
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
(61)
Следва да се отбележи обаче, че посочената по-горе средна продажна цена е изчислена въз основа на всички видове на продукта, в това число и въжетата от синтетични влакна с най-висока стойност като например въжетата от синтетични влакна, изработени от суровината, наречена Dyneema. Разликите в цената на различните видове на продукта в действителност е доста голяма (вж. съображение 19). През последните години промишлеността на Съюза е увеличила производството на продукти с висока стойност. Съответно тези въжетата от синтетични влакна представляват нарастваща част от продуктовата гама. Тези скорошни промени в продуктовата гама са една от причините за повишението на средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза.
5.7. Рентабилност
(62)
Благодарение от една страна на ефективните действащи мерки, а от друга - на диверсификацията на продуктовата гама, включените в представителната извадка производители от Съюза са успели да запазят стабилно и добро равнище на рентабилност по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на промишлеността на Съюза (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
115
104
128
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.8. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(63)
През 2006 и 2007 г. нивото на инвестициите е било относително високо, след което е спаднало на половина от предходната стойност. По време на РПП фактически не е имало инвестиции.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Индекс (2006 г.=100)
100
109
54
5
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.9. Възвръщаемост на инвестициите
(64)
В съответствие на стабилната тенденция по отношение на рентабилността, възвращаемостта на инвестициите също е нараснала по време на разглеждания период.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Възвръщаемост от инвестицията (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
119
122
132
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.10. Паричен поток
(65)
Паричният поток на включените в представителната извадка производители от Съюза е останал на относително стабилни нива по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Индекс (2006 г.=100)
100
132
129
115
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.11. Заетост, производителност и разходи за работна ръка
(66)
Между 2006 и 2008 г. заетостта при включените в представителната извадка производители от Съюза е имала положително развитие. От 2008 г. до РПП обаче се наблюдава спад в заетостта поради намаляване на търсенето на пазара. Намаляването на търсенето е довело до намаляване на производството и до спад в производителността между 2008 г. и РПП. Що се отнася до годишните разходи за работна ръка за заето лице, те са отбелязали ръст до 2008 г., след което са се понижили слабо през РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост (брой лица)
638
665
685
623
Индекс (2006 г.=100)
100
104
107
98
Годишни разходи за работна ръка за едно заето лице (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Индекс (2006 г.=100)
100
107
114
110
Производителност (в тонове на заето лице)
17,6
18,4
17,7
15,0
Индекс (2006 г.=100)
100
105
101
85
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.12. Растеж
(67)
Между 2006 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло със 7 % (вж. съображение 44), обемът на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е понижил с 12 %, а пазарният ял на промишлеността на Съюза е спаднал с 6 процентни пункта (вж. съображения 55 и 56). От друга страна, докато обемът на действителния индийски внос е останал пренебрежимо малък поради действащите мерки, обемът на вноса от други държави се е повишил с 18 % (основно в резултат на вноса от КНР), като пазарният му дял е нараснал с още 5 процентни пункта (вж. съображение 50). Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била по-засегната от спада в потреблението и е претърпяла по-съществена загуба на обем на продажбите, отколкото други участници на пазара.
5.13. Размер на дъмпинговия марж
(68)
Поради факта, че вносът на разглеждания продукт от Индия по време на РПП е бил пренебрежимо малък, за действителния индийски внос не можа да бъде установен дъмпингов марж. Следва обаче да се отбележи, че индийският износ за пристанища на Съюза, който не се оформя митнически, е нараснал значително и за някои от тези продажби бе установено, че са извършвани на дъмпингови цени.
5.14. Възстановяване след предишните дъмпингови практики
(69)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза все още е в процес на възстановяване от въздействието на предишни дъмпингови практики. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза вече в голяма степен е успяла да се възстанови от това въздействие, тъй като ефективните антидъмпингови мерки бяха наложени за дълъг период от време.
5.15. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(70)
Благодарение на факта, че върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия бяха наложени ефективни антидъмпингови мерки, промишлеността на Съюза изглежда е успяла да се възстанови до голяма степен от въздействието на предишните дъмпингови практики.
(71)
Въпреки това не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е сигурно. Въпреки че някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза, а именно рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток, могат да бъдат счетени за знак за относителна стабилност, други показатели за вреда, и по-специално обемът на продажбите и пазарният дял, производството и използването на капацитета, както и инвестициите, ясно сочат, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в доста уязвимо състояние. След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда по време на РПП. В тази връзка следва да се отбележи, че не е заявявано, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по време на РПП. Напротив - въз основа на констатациите от преразглеждането бе направено заключението, че от някои от показателите е видно, че положението е стабилно, докато други показатели са знак за наличието на вреда.
(72)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че негативните тенденции на някои показатели за вреда не са причинени от индийския внос, а се дължат на световната икономическа криза и на повишения пазарен дял на китайския внос. В тази връзка следва да се отбележи, че негативното развитие на някои показатели не се свързва с почти несъществуващия индийски внос. Освен това бе разгледано повишението на китайския внос и то не оказа въздействие върху анализа на вероятността от повтаряне на вредоносния дъмпинг.
(73)
По отношение на жизнеспособността на промишлеността на Съюза като цяло трябва да се отбележи, че постепенното въвеждане на различни продукти с по-висока стойност - както в рамките на Съюза, така и на пазари на трети държави - изглежда дава основание за положителна прогноза за дългосрочната конкурентоспособност на промишлеността на Съюза, тъй като броят на производителите на световния пазар, които произвеждат такива висококачествени въжета от синтетични влакна, в момента е ограничен.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(74)
Както бе посочено в съображение 25, предвид пренебрежимо малкия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия по време на РПП, анализът бе насочен към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата.
(75)
Както вече подробно бе описано в съображения 26-28, индийските производители износители разполагат с огромен неизползван капацитет. Освен това, както бе разяснено в съображения 30-32, индийските производители притежават сериозна ориентация и стимул да продават своите продукти в големи обеми на пазари за износ. Освен това, както бе посочено в съображение 31, присъствието на пристанищата на Съюза на индийските производители е все по-осезаемо и силно. Поради тези причини може да се направи заключението, че е твърде вероятно вносът от Индия за Съюза да достигне значителни количества за кратък период от време, ако бъде позволено изтичане на срока действие на мерките.
(76)
Както бе посочено в съображения 34 и 35, е твърде вероятно при липсата на мерки индийският внос на дъмпингови цени да се поднови. Освен това, както бе посочено в съображения 47 и 48, бе установено също така, че фактът, че продажните цени на индийските производители са средно 18 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (като тази разлика в цените може да достигне 46 %) е знак за това, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийските производители да изнасят за пазара на Съюза разглеждания продукт на цени, значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза, т.е. вероятно е те да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
(77)
Предвид изложеното по-горе може да се заключи, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийският внос на разглеждания продукт да бъде подновен в значителни количества и на цени, които сериозно подбиват тези на промишлеността на Съюза.
(78)
Предвид относително уязвимото състояние на промишлеността на Съюза, както бе пояснено в съображения 71 и 72, вероятно е потенциално масовото повтаряне на индийския дъмпингов внос на цени, които подбиват тези в Съюза, да има причиняващо вреда въздействие за състоянието на промишлеността на Съюза. Преди всичко подновяване на дъмпинговия внос в значителни количества е вероятно да доведе до нови загуби на пазарен дял и обем на продажбите на промишлеността на Съюза, а оттам и намаляване на производството и спад в заетостта. Това, наред с натиска върху цените вследствие на вноса, който подбива продажните цени на производителите на Съюза, би довело до бързо и сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(79)
Въз основа на изложеното по-горе се прави заключението, че ако бъде допуснато срокът на мерките да изтече, има вероятност вредата от подновен дъмпингов внос на разглеждания продукт от Индия да се повтори.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(80)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло.
(81)
Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на всички засегнати интереси, т.е. на промишлеността на Съюза, на вносители, търговци, търговци на едро и промишлени ползватели на разглеждания продукт.
(82)
Следва да се припомни, че при предишните разследвания не бе счетено, че налагането на мерки е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, което означава, че се анализира ситуация, в която са налице действащи антидъмпингови мерки.
(83)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключението, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга и вредата, са налице първостепенни съображения, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките не е в интерес на Съюза.
2. Интереси на промишлеността на Съюза
(84)
Както вече бе посочено в съображения 56 и 73, промишлеността на Съюза е успяла да запази съществен, макар и намаляващ пазарен дял, като в същото време е разнообразила своята продуктова гама, като е добавила повече висококачествени въжета от синтетични влакна. Поради това може да се приеме, че промишлеността на Съюза е запазила своята жизнеспособност в структурно отношение.
(85)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 70-72, и в съответствие с доводите по отношение на анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 74-79, може да се приеме също така, че е вероятно промишлеността на Съюза да претърпи сериозно влошаване на своето финансово състояние, ако бъде позволено срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече, което би довело до повтаряне на значителната вреда.
(86)
Всъщност предвид очакваните обем и цени на вноса на разглеждания продукт от Индия, промишлеността на Съюза би била изправена пред сериозен риск. Както бе пояснено в съображение 78, този внос би довел до допълнително намаляване на нейния пазарен дял, до понижаване на обема на продажбите и до спад в заетостта и би потиснало цените, което в крайна сметка би довело до намаляване на нейната рентабилност, подобно на отрицателните равнища, установени по време на първоначалното разследване.
(87)
С оглед на изложеното по-горе и при липсата на данни за противното се заключава, че запазването на съществуващите мерки не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързани вносители/търговци
(88)
Комисията изпрати въпросници на десет несвързани вносители/търговци. Само едно от тези дружества отговори, като направи възражение по случая. Предвид факта обаче, че дружеството е свързано с индийски производител на въжета от синтетични влакна, то не може да се приема за несвързан вносител. Тъй като дружеството в свързан вносител, неговият интерес е тясно свързан с интереса на свързания с него индийски производител.
(89)
При тези обстоятелства се заключава, че изглежда няма първостепенни съображения, които да сочат, че удължаването на срока на действие на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху разглежданите несвързани вносители/търговци.
4. Интерес на ползвателите
(90)
Комисията изпрати писмо на едно промишлено сдружение на ползвателите на разглеждания продукт. Нито един ползвател не изпрати пълен отговор на въпросника и от сдружението не бяха получени писмени коментари.
(91)
Поради липсата на съдействие от страна на ползвателите, както и предвид факта, че е вероятно въздействието на антидъмпинговите мерки да е твърде малко в сравнение с другите разходи на основните промишлени сектори, в които се използва продукта, като корабостроенето, машиностроенето и работата на платформи в открито море, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките няма да има съществено отрицателно въздействие върху тези потребители.
5. Заключение
(92)
Може да се очаква, че удължаването на срока на действие на мерките ще гарантира, че индийският дъмпингов внос няма в кратки срокове отново да навлезе на пазара на Съюза в съществени количества. По този начин промишлеността на Съюза ще продължи да се ползва от конкурентните условия на пазара на Съюза и от намаляването на опасността от затваряне на предприятия и спад в заетостта. Очаква се също така тези благоприятни последици да доведат до условия за разработването от страна на промишлеността на Съюза на високотехнологични иновационни продукти за нови и специализирани приложения.
(93)
Следва също така да се отбележи, че предвид интереса на вносителите/търговците, както и на ползвателите в Съюза, изглежда няма убедителни съображения за това, че удължаването на срока на действие на мерките би имало значително отрицателно въздействие.
(94)
С оглед на направените по-горе заключения относно въздействието, което удължаването на срока на действие на мерките би имало върху различните участници на пазара на Съюза, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(95)
С оглед на изложеното по-горе, а именно предвид, inter alia, огромния свободен капацитет на индийските производители, високата им експортна ориентация и засиленото им присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза, цените на продажбите им за износ на пазарите на други трети държави, за които бе установено, че са под нормалната стойност, както и значително под цените на промишлеността на Съюза по време РПП, както и относително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза, вероятно е причиняващият вреда дъмпинг от Индия да се повтори, ако бъде допуснато срокът на прилагане на мерките да изтече.
(96)
Всички засегнати страни бяха информирани за съществените обстоятелства и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки в настоящия им вид. На тези страни бе предоставен срок за представяне на коментари по това разгласяване, но нито една не направи коментар, който да обоснове промени в направените по-горе констатации. Твърденията, свързани с разгласяването на констатациите бяха разгледани в съответните съображения от настоящия регламент.
(97)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1736/2004, следва да бъдат запазени.
(98)
Въпреки това и без да се пренебрегва факта, че има вероятност от повтаряне на вредоносния дъмпинг, настоящата процедура се характеризира с особени обстоятелства, а именно с дългата продължителност на действащите мерки, чийто срок вече бе удължен веднъж, и твърде ограничените количества действителен внос от Индия, както бе посочено в съображения 21-24. Тези факти също следва да бъдат съответно отчетени при определянето на допълнително удължения срок на антидъмпингови мерки, който следва да бъде три години. След разгласяването заявителят изтъкна, че срокът на мерките следва да бъде удължен за пет години и че изложените по-горе мотиви за по-кратко удължаване не са основателни.
(99)
По принцип удължаването на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е за пет години. По време на разследването се стигна до заключението, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно състояние и че е изпитвала финансови затруднения за дълъг период от време, както бе установено по време на първоначалното разследване. Поради това все още не е постигнато пълно възстановяване от причиняващия вреда дъмпинг. Редица показатели за вреда разкриха обаче, че налагането на мерки вече е дало възможност за постигането на съществени подобрения. От анализа на тази сложна ситуация се стига до заключението, че има вероятност от постигане на пълно и стабилно възстановяване от породените в миналото последици на причиняващия вреда дъмпинг в по-кратък период от време, отколкото обичайните пет години. Въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на действащите мерки бе преценено, че тригодишен период би бил достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване. Поради това не е необходимо мерките да бъдат запазени за по-дълъг период от време.
(100)
Следователно се приема, че удължаването на срока мерките за пълния петгодишен период не е напълно подкрепено от фактите, установени по време на разследването, и че продължителността на мерките следва съответно да бъде ограничена до три години.
(101)
Ставката на индивидуалното антидъмпингово мито, посочена в член 1, бе определена въз основа на констатациите от първоначалното разследване. Следователно тя отразява установената по време на посоченото разследване ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, приложимо за цялата държава, което се прилага за „всички други дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от Индия и произведени от съответното дружество, и следователно от конкретното посочения правен субект. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в член 1, включително и субектите, свързани с конкретно посоченото дружество, не могат да се ползват от тази ставка и по отношение на тях се прилага митото, приложимо за цялата държава.
(102)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията заедно с цялата свързана с искането информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка с промяната на наименованието или промяната по отношение на производствените или търговските структури например. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка от дружества, за които се прилагат индивидуалните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), класирани понастоящем в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19 и с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителен код по ТАРИК
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Всички други дружества
82,0 %
8900
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се за срок от три години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2010 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1242/2010,
annettu 20 päivänä joulukuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan sekä 11 artiklan 2 ja 5 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1312/98 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa. Käyttöön otettu tulli oli yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta 53 % ja kaiken muun Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin osalta 82 %.
(2)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’edellinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’, jälkeen neuvosto piti nämä toimenpiteet voimassa lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peröisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa 4 päivänä lokakuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 1736/2004 (3).
2. Tarkastelupyyntö
(3)
Liaison Committee of the EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, esitti 4 päivänä toukokuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 % synteettikuitunuorien tuotannosta unionissa.
(4)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
(5)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä lokakuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
3. Tutkimus
3.1. Tutkimusajanjakso
(6)
Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3.2. Tutkimuksen osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta tiedossa oleville unionin tuottajille, viejille ja vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisessa maassa, asianomaisen maan edustajille, tuojille sekä sellaisten käyttäjien järjestölle, joita asian tiedettiin koskevan.
(8)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
4. Otanta
(9)
Koska unionin tuottajia ja Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia on ilmeisen suuri määrä, pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(10)
Yhteensä viisi intialaista tuottajaa, joista kaksi kuuluu samaan ryhmään, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa ja esitti toivomuksen tulla valituksi otokseen. Neljä näistä viidestä yrityksestä tuotti ja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Viides yritys ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaikkia viittä yritystä pidettiin yhteistyössä toimivina yrityksinä, ja ne otettiin huomioon otoksen valinnassa. Yhteistyössä toimimisen astetta Intiassa, eli yhteistyössä toimivien intialaisten yritysten unioniin suuntautuvan viennin prosenttiosuutta kaikesta Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä, ei voitu laskea, koska kyseisten viiden yhteistyössä toimivan yrityksen ilmoittama kokonaisvienti unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli huomattavasti korkeampi kuin Eurostatin kirjaama kaiken Intiasta tulevan viennin määrä; tähän liittyvät syyt esitetään yksityiskohtaisesti 21-23 kappaleessa.
(11)
Otos valittiin yhteisymmärryksessä Intian viranomaisten kanssa, ja se sisälsi kyseiset neljä yritystä, jotka ilmoittivat vientimyynnistä unioniin. Kaksi neljästä otokseen valitusta yrityksestä oli etuyhteydessä. On huomattava, että alkuperäisessä tutkimuksessa ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä ja että sitä koskee nykyisin yksilöllinen polkumyyntitulli. On myös huomattava, että edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa yksikään intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, ja sen vuoksi päätelmät perustettiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(12)
Kahdeksantoista unionin tuottajaa (kaikki viisitoista valituksen tekijää ja kolme muuta tuottajaa, jotka edustavat yhdessä 78:aa prosenttia unionin koko tuotannosta) toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden osuus 40 kappaleessa määritellystä unionin tuotannonalasta on noin 40 % ja kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa noin puolet. Otoksen valinta perustui sellaiseen suurimpaan edustavaan unionin tuottajien myyntimäärään ja maantieteelliseen kattavuuteen, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yksi viidestä otokseen valitusta unionin tuottajasta aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät kyseisissä suuntauksissa. Kehityssuuntien analyysissa käytetyt neljän muun otokseen valitun unionin tuottajan luvut olivat kuitenkin edelleen edustavia.
(13)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille viidelle unionin tuottajalle sekä otokseen valituille neljälle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.
(14)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta. Yksi neljästä otokseen valitusta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta lopetti yhteistyössä toimimisen, kun taas kolme muuta (joista kaksi etuyhteydessä) vastasivat kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Tästä syystä intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien otos koostui lopulta niistä kolmesta intialaisesta yrityksestä, jotka vastasivat kyselylomakkeeseen.
5. Saatujen tietojen tarkistaminen
(15)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
5.1. Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Unionin tuottajat
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali),
-
Eurorope SA (Kreikka),
-
Lanex A.S. (Tšekki),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugali),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta).
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, ja se määritellään seuraavasti: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla tai muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m). Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19. Sitä käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin merenkulussa ja teollisuudessa, varsinkin laivaliikenteessä (erityisesti laivan kiinnityksessä) ja kalastusalalla.
(17)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että edellä tarkoitetut laivan kiinnitysnuorat eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska näissä nuorissa olevien pujosten vuoksi kyseiset tuotteet olisi ilmoitettava ”nuorasta valmistettuina tavaroina”, jotka kuuluvat toiseen CN-koodiin (ks. myös 23 kappale). On kuitenkin huomattava, että viittaus laivojen kiinnitysnuoriin tehdään ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen eri sovellustyyppien yhteydessä, jotka kaikki määritellään synteettikuitunuoriksi 16 kappaleessa esitetyllä tavalla.
2. Samankaltainen tuote
(18)
Kuten alkuperäinen tutkimus osoitti ja tämä tutkimus vahvisti, tarkasteltavana oleva tuote ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat ovat kaikissa suhteissa samanlaisia ja niillä on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
(19)
Eräs asianomainen osapuoli on väittänyt, että unionin tuotannonalan valmistama tuote ei ole vertailukelpoinen tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa, koska unionin tuottajat ovat alkaneet käyttää uudentyyppistä raaka-ainetta nimeltä Dyneema, joka on paljon kalliimpaa kuin muut raaka-aineet, koska siitä tehdyt tuotteet ovat paljon kestävämpiä. Otokseen valitut intialaiset tuottajat eivät todella käytäkään tämäntyyppistä raaka-ainetta. On kuitenkin todettava ensinnäkin, että kyseiset tuotteet muodostavat vain pienen osan unionin tuottajien myymistä tuotteista. Vaikka pitääkin paikkansa, että jotkin unionin tuottajat käyttävät yhä enemmän tämäntyyppistä kuitua, Dyneema-nuorien osuus unionin tuotannosta on hyvin pieni. Vaikka raaka-ainekustannusten huomattavalla erolla (mahdollisesti noin 25-30 kertaa kalliimpi) voi olla jonkin verran vaikutusta erityisesti unionin tuotannonalan keskimääräistä myyntihintaa koskevaan vahinkoindikaattoriin, Dyneema-nuorien vaikutus kokonaisarviointiin on vähäinen, koska määrällisesti unionissa tuotetaan valtaosin vakiolaatuisia nuoria. Toiseksi kaikki tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun laskelmat perustuivat vastaavien tuotelajien vertailuun, jossa otetaan huomioon eri raaka-aineet. Sen vuoksi ero tuotevalikoimassa ei voi vääristää laskelmia. Joka tapauksessa tuotteella, jossa käytetään Dyneeman kaltaisia raaka-aineita, on edelleen samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Tämän vuoksi väite hylättiin.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(20)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Intiaa koskevien voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.
1. Tuonnin määrä
(21)
Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Intiasta oli merkityksetön koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä Intiasta oli 31 tonnia eli vähemmän kuin 0,1 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana:
(tonnia)
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intia
3
4
19
31
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta; lähde - Comext
(22)
Tarkistettujen tietojen mukaan otokseen kuuluvat kolme yritystä kuitenkin toimittivat tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin huomattavasti suurempia määriä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kuin Eurostatin ilmoittamat määrät. Tässä suhteessa on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa tuojat toimittivat tietoja, jotka osoittivat, että joitain määriä Intiasta ostettua tarkasteltavana olevaa tuotetta ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla vaan oli laitettu suljettuihin varastoihin ja myyty valtamerialuksille tai offshore-lautoille. Yksi valituksen tehnyt tuottaja toisti tämän väitteen tässä tutkimuksessa. Koska satamakauppiaat eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa, tätä väitettä ei voitu tarkistaa. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittaman asiakasluettelon perusteella oli kuitenkin ilmeistä, että useimmat asiakkaat olivat todellakin unionin satamissa toimivia merenkulkualan ja offshore-toiminnan tavarantoimittajia. Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ero tilastotietojen ja ilmoitettujen lukujen välillä johtuu tällaisesta myynnistä.
(23)
On myös syytä mainita, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi väitteitä kiertämiskäytännöistä. Pyynnön esittäjä väitti, että tiettyjä määriä Intiasta peräisin olevia synteettikuitunuoria saapui unioniin CN-nimikkeellä 5609 ([…] side- tai purjelangasta, nuorasta tai köydestä valmistetut), jota toimenpiteet eivät koske. Tässä tutkimuksessa ei kuitenkaan löydetty tätä näkemystä tukevia tietoja.
(24)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että 31 tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tosiasiallisesti Intiasta unionin tullialueelle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Mitä tulee tarkastettuihin tietoihin kolmen otokseen kuuluvan intialaisen tuottajan unionin satamiin suuntautuneesta vientimyynnistä, jota ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla, tätä myyntiä pidetään osana Intian muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä.
(25)
Koska tuontimäärät Intiasta unioniin eivät olleet merkittäviä, ne eivät muodostaneet perustaa edustavalle analyysille polkumyynnin tai vahingon jatkumisen todennäköisyydestä. Koska tosiasialliset tuontimäärät ovat niin vähäiset, ei voida päätellä, että Intiasta tapahtui vahingollista polkumyyntiä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen vuoksi analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
2. Tuonnin todennäköinen kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
2.1. Tuotantokapasiteetti
(26)
On tutkittu, onko asianomaisessa maassa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka loisi mahdollisuuden polkumyynnillä tapahtuvan viennin jatkumiseen, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(27)
On todettu, että kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti kasvoi jyrkästi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun taas kapasiteetin käyttöaste laski samana aikana. Näiden kolmen yrityksen käyttämätön kapasiteetti oli noin 75 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa unioniin suuntautuvan vientimäärän todennäköisesti kasvavan, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(28)
Mitä tulee muihin synteettikuitunuorien tuottajiin Intiassa, on tunnettua, että Garware - yritys, joka lopetti yhteistyön otantavaiheen jälkeen - on merkittävä tuottaja, ja sen virallisen verkkosivuston mukaan sillä on huomattava tuotantokapasiteetti. Lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä luetellaan neljä muuta suurta intialaista tuottajaa. On myös useita keskisuuria ja pieniä intialaisia tuottajia, joilla on pääasiassa kotimarkkinamyyntiä. Koska nämä intialaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, niiden tuotantokapasiteetti ei ole tiedossa, mutta voidaan olettaa, että yhteistyössä toimineiden yritysten kehityssuuntaus on niihin verrattavissa ja että siten näillä tuottajilla on lisää käyttämätöntä kapasiteettia.
(29)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kaikki otokseen valitut intialaiset tuottajat kiistivät tiedot, jotka liittyivät niiden yhteenlaskettuun käyttämättömään kapasiteettiin. Yritykset olivat kuitenkin itse ilmoittaneet kaikki nämä tiedot, ja ne tarkastettiin kunkin yrityksen tiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.
2.2. Unionin satamiin ja muille vientimarkkinoille suuntautuvan myynnin määrä
(30)
Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muihin kolmansiin maihin suuntautuneen vientimyynnin määrä, mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut myynti, joka ei tullut unionin tullialueelle, on merkittävä, ja se kasvoi noin 80 % tarkastelujaksolla ja vastasi lähes puolta kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaismyynnistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(31)
Tosiasiallinen tuonti unioniin on käytännössä lakannut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. On kuitenkin huomattava, että otokseen valittujen tuottajien unionin satamiin suuntautuneen vientimyynnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla, 61 tonnista 785 tonniin. Koska tosiasiallinen tuontimyynti unioniin tapahtuu osittain samojen myyntikanavien kautta kuin unionin satamissa myytyjen tuotteiden myynti, tämä kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa voi olla osoitus siitä, että toimenpiteiden puuttuessa otokseen valitut intialaiset tuottajat - ja ehkä myös muut - voisivat alkaa myydä merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla lyhyen ajan kuluessa.
(32)
Kun otetaan huomioon edellä mainittu intialaisten tuottajien vientisuuntaus sekä niiden kasvava läsnäolo unionin satamissa, voidaan päätellä, että on erittäin todennäköistä, että unioniin suuntautuvat Intian vientimäärät kasvaisivat huomattavasti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(33)
Tarkastelun päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja huomautti, että Intian vienti on hyvin monipuolista eri puolilla maailmaa ja markkinoilla, joilla on kasvupotentiaalia, joten vienti unioniin ei kasvaisi merkittävästi, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. On tunnustettua, että jotkin intialaiset tuottajat ovat saattaneet eriyttää vientimyyntiään eri markkinoiden mukaan; tätä ei kuitenkaan voida pitää riittävänä muuttamaan päätelmiä, jotka on tehty edellä esitettyjen tulosten perusteella.
2.3. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja normaaliarvon suhde
(34)
Alustava polkumyyntilaskelma tehtiin kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan unionin satamiin suuntautunutta myyntiä koskevien tarkistettujen tietojen perusteella; tämä myynti - vaikka sitä pidetäänkin osana muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientimyyntiä - antaa hyvän kuvan intialaisten synteettikuitunuorien mahdollisista hinnoista siinä tapauksessa, että tulleja ei olisi. Normaaliarvot perustuivat kotimarkkinahintoihin Intian markkinoilla. Näiden lukujen perusteella polkumyyntiä todettiin esiintyvän kolmesta otokseen valitusta intialaisesta tuottajasta kahden kohdalla. Polkumyyntimarginaalien todettiin olevan keskimäärin 10 %, mitä voidaan pitää merkittävänä vaikkakin paljon alhaisempana kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin.
(35)
Vertailu kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muiden kolmansien maiden markkinoilla saavuttamien hintojen (myynti unionin satamissa pois luettuna) ja niiden kotimarkkinahintojen välillä tuotti samanlaisen tuloksen, vaikkakin tällä perusteella vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat alhaisemmat.
(36)
Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei polkumyyntiä todettu Intiasta unioniin suuntautuvassa tuonnissa. Tosiasiallista tuontia ei myöskään juurikaan ollut. Lisäksi polkumyyntiä todettiin sekä myynnissä unionin satamiin että myynnissä muihin kolmansiin maihin. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.
(37)
Toinen asianomainen osapuoli väitti, että tässä tarkastelussa vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja ei voida pitää merkittävinä, kun niitä verrataan voimassa oleviin tulleihin, ottaen huomioon työvoimakustannusten merkittävä ero unionin ja Aasian välillä. On kuitenkin huomattava, että unionin työvoimakustannukset eivät ole merkityksellisiä polkumyyntimarginaalin laskennassa.
3. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(38)
Edellä esitetyn analyysin perusteella päätelmänä on, että vientiä harjoittavilla tuottajilla on mittava tuotantopotentiaali aloittaa vienti uudelleen unioniin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Mitä tulee hintoihin, kahden otokseen valitun tuottajan todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin. Lisäksi - ottaen myös huomioon yhteistyössä toimimisen lopettanut Garware - valituksessa on lueteltu viisi muuta suurta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden voidaan käytettävissä olevien tietojen perusteella olettaa seuraavan niiden yritysten toimintasuuntausta, joiden todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin.
(39)
Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ylläpitävät strategista intressiä unionin markkinoilla, minkä osoittaa niiden unionin satamiin suuntautuvan vientimyynnin kasvava määrä; tämän seikan sekä niiden käytettävissä olevan valtavan varakapasiteetin vuoksi on todennäköistä, että ne lisäisivät vientiä unioniin merkittävässä määrin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kun otetaan huomioon intialaisten viejien hinnoittelukäytännöt kolmansien maiden markkinoilla, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin. Tästä syystä päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin toistumiseen.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(40)
Unionin tuottajat, jotka vastasivat koko unionin tuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Unionin tuottajien määräksi voidaan arvioida noin neljäkymmentä.
(41)
Ne viisitoista unionin tuottajaa, joiden puolesta valituksen tehnyt järjestö esitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, ja kolme muuta unionin tuottajaa toimittivat otoksen valintaan liittyvät tiedot, joita pyydettiin vireillepanoilmoituksessa Kuten 12 kappaleessa mainitaan, viiden tuottajan otos, joka edustaa noin 40 prosenttia unionin tuotannonalasta, tutkittiin yksityiskohtaisesti. Otokseen kuuluivat seuraavat yritykset:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali),
-
Eurorope SA (Kreikka),
-
Lanex A.S. (Tšekki),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugali),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta).
(42)
Kuten 12 kappaleessa jo mainittiin, kahdeksantoista yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus kaikesta unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 78 %.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Kulutus unionin markkinoilla
(43)
Unionin synteettikuitunuorien kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän määrän perusteella (mukaan luettuna yhteistyöhön osallistumattomien unionin tuottajien myynti sellaisena kuin valituksen tehnyt järjestö sen arvioi), johon lisättiin kaikki tuonti unioniin Eurostatin mukaan.
(44)
Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että tarkastelujakson aikana unionin kulutus laski 7 %. Kulutus kasvoi 16 % vuosien 2006 ja 2007 välillä ja laski sen jälkeen 20 % vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kokonaiskulutus (tonnia)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeksi (2006 = 100)
100
116
107
93
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat), Eurostat (tuonti)
2. Tuonti Intiasta
(45)
Kuten 21 kappaleessa todetaan, tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä koko tarkastelujakson aikana, mikä johtui voimassa olevista tehokkaista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä.
(46)
Kuten 22 kappaleessa selitetään, intialaisten tuottajien läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa on kasvamassa, mikä liittyy EU:n satamiin suuntautuvasta vientimyynnistä, johon ei sovelleta tulliselvitystä ja joka on siten vapaa mainituista polkumyyntitulleista.
3. Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ja määrä
(47)
Koska tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä, hintavertailu tehtiin Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen (mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut vientimyynti, johon ei sovellettu polkumyyntitulleja) ja otokseen valittujen unionin tuotannonalan tuottajien unionissa tapahtuvan myynnin hintojen välillä.
(48)
Tällä perusteella vahvistettiin, että vienti Intiasta muihin kolmansiin maihin tapahtui myyntihinnoilla, jotka olivat selvästi alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat. Näin vahvistettu hintaero oli korkeimmillaan 46 % ja keskimäärin 18 %.
(49)
Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan Intian vientimyynnin arvo kohosi yli 30 % tarkastelujakson aikana. Tämän myynnin osuus otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisliikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes puolet.
4. Tuonti muista maista
(50)
Huolimatta siitä, että kulutus laski 7 % unionin markkinoilla, muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 18 %. Tämän tuonnin markkinaosuus on siten noussut 17 prosentista 22 prosenttiin.
(51)
On huomattava, että tuonti Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, kasvoi 46 % tarkastelujaksolla ja saavutti 8,6 prosentin markkinaosuuden (nousua vuoden 2006 luvusta 5,5 %). Vaikka täsmällistä vertailua ei voidakaan tehdä Eurostatin tietojen yleisen luonteen vuoksi - niitä ei ole jaoteltu tuotelajeittain - näyttää siltä, että Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräinen hinta on merkittävästi korkeampi kuin Intian vientimyynnin keskimääräinen hinta. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta näyttää olevan linjassa unionin tuotannonalan hintojen kanssa.
(52)
Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, unioniin suuntautuvan tuonnin markkinaosuus pysyi jatkuvasti noin 3 prosentin tasolla tarkastelujakson aikana. Tämän tuonnin määrä on lisäksi laskenut 6 % supistuvan kulutuksen myötä.
(53)
Kaikista muista kolmansista maista tulleen tuonnin osuus unionin synteettikuitunuorien markkinoista oli alle 2 % tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
5.1. Alustavat huomiot
(54)
Kaikki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa luetellut vahinkoindikaattorit on analysoitu. Unionin tuottajien myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevat indikaattorit on analysoitu kaikista unionin tuottajista eli unionin tuotannonalasta kerättyjen tietojen perusteella. Kaikkien muiden vahinkoindikaattorien tutkiminen perustui otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin sellaisina kuin ne oli tarkastettu kunkin yrityksen tiloissa, kuten 15 kappaleessa mainitaan. Kuten 12 kappaleessa jo todettiin, yksi unionin tuottajista aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät näissä suuntauksissa.
5.2. Unionin tuotannonalan myyntimäärät
(55)
Unionin tuotannonalan myynti laski merkittävästi eli 12 % tarkastelujaksolla. Kuten 44 kappaleessa jo todettiin, unionin kulutus laski 7 % tarkastelujaksolla, ja erityisen jyrkkä lasku alkoi vuodesta 2007. On syytä korostaa, että unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymä määrä on supistunut nopeammin kuin kulutus on laskenut:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan unionissa myymä määrä (tonnia)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeksi (2006 = 100)
100
113
102
88
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat)
5.3. Unionin tuotannonalan markkinaosuus
(56)
Edellisessä kappaleessa ja edellä olevassa taulukossa esitettyjen kehityssuuntausten tuloksena unionin tuotannonala on menettänyt markkinaosuuttaan vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku oli jatkuvaa ja menetys yhteensä 4,6 prosenttiyksikköä.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeksi (2006 = 100)
100
98
95
94
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat)
(57)
On huomattava, että edellä mainittu unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku johtui suurelta osin Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta (ks. 50 kappale).
5.4. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(58)
Otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantomäärä on pudonnut myyntimäärän kehityksen kanssa vertailukelpoista tahtia eli 17 % tarkastelujaksolla. Tuotantokapasiteetti kasvoi 5 % samalla jaksolla. Tämä johti 20 % laskuun kapasiteetin käyttöasteessa vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeksi (2006 = 100)
100
109
108
83
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeksi (2006 = 100)
100
109
108
105
Kapasiteetin käyttöaste (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeksi (2006 = 100)
100
100
100
80
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.5. Varastot
(59)
Synteettikuitunuorien tuottajat pitävät yleensä varastojensa määrän melko vähäisenä, koska tuotteet valmistetaan pääosin tilauksesta. Voitiin havaita, että tarkastelujakson aikana keskimääräiset varastot pienenivät, erityisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä johtui pääasiassa vähennyksistä synteettikuitunuorien valmistuksessa.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
1 073
982
1 156
905
Indeksi (2006 = 100)
100
92
108
84
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.6. Myyntihinnat
(60)
Otokseen valittujen unionin tuottajien unionissa myymän samankaltaisen tuotteen keskimääräiset hinnat ovat kohonneet jonkin verran koko tarkastelujakson ajan ja erityisesti vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeksi (2006 = 100)
100
99
108
109
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
(61)
On kuitenkin huomattava, että edellä mainittu keskimääräinen myyntihinta lasketaan kaikkien tuotelajien perusteella, mukaan luettuna kalleimmat synteettikuitunuorat, kuten Dyneema-nimisestä raaka-aineesta tehdyt synteettikuitunuorat. Hintavaihtelu näiden eri tuotelajien välillä on todellakin valtava (ks. 19 kappale). Viime vuosina unionin tuotannonala on lisännyt kalliimpien tuotteiden valmistusta, joten tällaisten synteettikuitunuorien osuus niiden tuotevalikoimasta on kasvussa. Nämä viimeaikaiset muutokset tuotevalikoimassa ovat yksi niistä syistä, joiden vuoksi unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ovat nousseet.
5.7. Kannattavuus
(62)
Osaksi voimassa olevien tehokkaiden toimenpiteiden ja osaksi tuotevalikoiman monipuolistamisen ansiosta otokseen valitut unionin tuottajat kykenivät pitämään yllä vakaata ja tervettä kannattavuutta koko tarkastelujakson ajan:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan kannattavuus (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeksi (2006 = 100)
100
115
104
128
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.8. Investoinnit ja pääoman saanti
(63)
Investointien taso oli suhteellisen korkea vuosina 2006 ja 2007, minkä jälkeen ne putosivat puoleen aiemmasta määrästä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei tehty käytännössä lainkaan investointeja.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeksi (2006 = 100)
100
109
54
5
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.9. Investointien tuotto
(64)
Vakaan kannattavuuskehityksen mukaisesti myös investointien tuotto kohosi koko tarkastelujakson ajan.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investointien tuotto (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeksi (2006 = 100)
100
119
122
132
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.10. Kassavirta
(65)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kassavirta oli suhteellisen tasaista tarkastelujaksolla:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeksi (2006 = 100)
100
132
129
115
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.11. Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset
(66)
Otokseen valittujen unionin tuottajien työllisyystilanne kehittyi myönteisesti vuosina 2006-2008. Vuodesta 2008 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti työllisyys kuitenkin laski, mikä johtui kysynnän heikkenemisestä markkinoilla. Kysynnän lasku johti supistettuun tuotantoon ja tuottavuuden laskuun vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoteen 2008 asti, minkä jälkeen ne laskivat hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (henkilöä)
638
665
685
623
Indeksi (2006 = 100)
100
104
107
98
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeksi (2006 = 100)
100
107
114
110
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeksi (2006 = 100)
100
105
101
85
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.12. Kasvu
(67)
Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski 7 % (ks. 44 kappale), unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla laski 12 % ja unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 6 prosenttiyksikköä (ks. 55 ja 56 kappale edellä). Toisaalta samalla kun Intiasta tulevan tuonnin tosiasiallinen määrä pysyi vähäpätöisenä voimassa olevien toimenpiteiden johdosta, tuontimäärä muista maista kasvoi 18 % (mikä johtui pääasiassa Kiinasta tulevasta tuonnista) ja sen markkinaosuus kohosi 5 prosenttiyksikköä (ks. 50 kappale). Näin ollen päätelmänä on, että kulutuksen lasku vaikutti voimakkaammin unionin tuotannonalaan, jonka myyntimäärä supistui enemmän kuin muilla markkinatoimijoilla.
5.13. Polkumyyntimarginaalin suuruus
(68)
Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähäpätöistä, polkumyyntimarginaalia ei voitu määrittää tosiasialliselle Intiasta tulevalle tuonnille. On kuitenkin huomattava, että Intiasta unionin satamiin suuntautuva vienti, johon ei sovelleta tulliselvitystä, on lisääntynyt huomattavasti, ja osan tästä myynnistä todettiin tapahtuvan polkumyyntihinnoilla.
5.14. Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(69)
Tutkimuksessa selvitettiin, onko unionin tuotannonala yhä toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin vaikutuksista. Päätelmänä oli, että unionin tuotannonala oli jo onnistunut toipumaan suurelta osin näistä vaikutuksista, koska tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat olleet voimassa pitkän aikaa.
5.15. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(70)
Koska Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa on ollut käytössä tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, unionin tuotannonala näyttää onnistuneen suurelta osin toipumaan aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.
(71)
Ei kuitenkaan voida päätellä, että unionin tuotannonalan tilanne on turvattu. Vaikka tietyt unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit - muun muassa kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta - näyttäisivät osoittavan suhteellisen vakaata tilannetta, muut vahinkoindikaattorit - erityisesti myyntimäärä ja markkinaosuus, tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste sekä investoinnit - osoittavat selvästi, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen melko hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa. Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei unionin tuotannonala kärsinyt vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä suhteessa on huomattava, ettei ole todettu, että unionin tuotannonala kärsi merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sijaan tarkastelun tulosten perusteella päätelmänä oli, että jotkin indikaattorit osoittivat vakaata tilannetta kun taas toisten indikaattorien kohdalla oli merkkejä vahingosta.
(72)
Jotkin osapuolet väittivät, että joidenkin vahinkoindikaattorien negatiiviset kehityssuuntaukset eivät johtuneet Intiasta tulevasta tuonnista vaan maailmanlaajuisesta talouskriisistä ja Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta. Tässä suhteessa on huomattava, että tiettyjen indikaattorien negatiivisen kehityksen syynä ei pidetty lähes olematonta Intiasta tulevaa tuontia. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin kasvua tutkittiin, eikä sillä ollut vaikutusta vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin.
(73)
Mitä tulee unionin tuotannonalan yleiseen elinkelpoisuuteen, on huomattava, että erilaisten kalliiden tuotteiden asteittainen markkinoilletuonti - sekä unionin että kolmansien maiden markkinoilla - näyttää luoneen unionin tuotannonalan pitkäaikaiselle kilpailukyvylle myönteiset näkymät, koska näitä korkealaatuisia synteettikuitunuoria valmistavien tuottajien määrä on nykyisellään vähäinen globaaleilla markkinoilla.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(74)
Kuten 25 kappaleessa mainitaan, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Intiasta vähäpätöinen määrä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, joten analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen.
(75)
Kuten 26-28 kappaleessa jo selvitettiin yksityiskohtaisesti, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on valtavasti käyttämätöntä kapasiteettia. Kuten 30-32 kappaleessa lisäksi selitetään, intialaisilla tuottajilla on vahva suuntaus ja kannustin myydä tuotteitaan suuria määriä vientimarkkinoilla. Kuten lisäksi 31 kappaleessa mainitaan, intialaiset tuottajat toimivat vahvasti ja enenevästi unionin satamissa. Näistä syistä voidaan päätellä, että tuonti Intiasta unioniin kohoaa hyvin todennäköisesti lyhyessä ajassa huomattaviin määriin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(76)
Kuten 34 ja 35 kappaleessa todetaan, toimenpiteiden puuttuessa Intiasta tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi polkumyyntihinnoin. Kuten lisäksi edellä 47 ja 48 kappaleessa mainitaan, on todettu, että intialaisten tuottajien myyntihinta on keskimäärin 18 % alempi kuin unionin tuotannonalan (ja tämä hintaero voi olla jopa 46 %), mikä näyttää osoittavan, että toimenpiteiden puuttuessa intialaiset tuottajat todennäköisesti vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille hinnoilla, jotka ovat huomattavasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, eli ne todennäköisesti alittavat unionin tuotannonalan myyntihinnat.
(77)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden puuttuessa on hyvin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta kasvaisi merkittävästi ja toteutuisi hinnoilla, jotka alittaisivat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat.
(78)
Kun otetaan huomioon 71 ja 72 kappaleessa selitetty unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, Intiasta tulevan polkumyyntituonnin toistuminen mahdollisesti laajamittaisena unionin hinnat alittavilla hinnoilla aiheuttaisi todennäköisesti vahingollisen vaikutuksen unionin tuotannonalan tilanteeseen. Polkumyyntituonnin merkittävä lisääntyminen aiheuttaa todennäköisesti unionin tuotannonalalle lisää markkinaosuuden ja myyntimäärän menetyksiä, mikä johtaa tuotannon supistuksiin ja työllisyyden laskuun. Tämä yhdessä unionin tuottajien myyntihinnat alittavasta tuonnista aiheutuvan merkittävän hintapaineen kanssa johtaisi unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen nopeaan ja vakavaan heikkenemiseen.
(79)
Edellä selostetun perusteella päätellään, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahinko todennäköisesti toistuisi, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta alettaisiin tuoda uudelleen polkumyynnillä Intiasta.
G. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomiot
(80)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista.
(81)
Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, kauppiaiden, tukkumyyjien ja teollisten käyttäjien edut.
(82)
Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat voimassa.
(83)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan edut
(84)
Kuten 56 ja 73 kappaleessa jo mainittiin, unionin tuotannonala kykeni pitämään yllä merkittävää joskin kutistuvaa markkinaosuuttaan monipuolistamalla tuotevalikoimaansa kalliimmilla synteettikuitunuorilla. Sen vuoksi voidaan katsoa, että unionin tuotannonala on pysynyt rakenteellisesti elinkelpoisena.
(85)
Ottaen huomioon 70-72 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan tilanteesta sekä 74-79 kappaleessa selostetut perusteet, jotka liittyvät vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin, voidaan myös katsoa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi todennäköisesti vakavasti, jos polkumyyntitullien annettaisiin raueta, ja tämä johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen.
(86)
Kun otetaan huomioon Intiasta tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen odotetut määrät ja hinnat, unionin tuotannonalaan kohdistuisi todellakin vakava riski. Kuten 78 kappaleessa selitetään, tämä tuonti johtaisi sen markkinaosuuden, myyntimäärän ja työllisyyden heikkenemiseen edelleen ja alentaisi sen hintoja, minkä tuloksena sen kannattavuus heikkenisi vastaavalle tasolle kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin.
(87)
Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska päinvastaista näyttöä ei ole, voidaan päätellä, että nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin unionin tuotannonalan etua.
3. Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu
(88)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kymmenelle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Vain yksi näistä yrityksistä vastasi ja ilmoitti vastustavansa asiaa. Koska tämä yritys on etuyhteydessä intialaiseen synteettikuitunuorien tuottajaan, sitä ei kuitenkaan voida pitää etuyhteydettömänä tuojana. Koska yritys on etuyhteydessä oleva tuoja, sen etu kytkeytyy olennaisesti siihen etuyhteydessä olevan intialaisen tuottajan etuun.
(89)
Näin ollen päätelmänä on, ettei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitäminen vaikuttaisi suuressa määrin kielteisesti asianomaisiin etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin.
4. Käyttäjien etu
(90)
Komissio lähetti kirjeen yhdelle tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien toimialajärjestölle. Yksikään käyttäjä ei toimittanut täytettyä kyselylomakevastausta, eikä järjestöltä saatu kirjallisia kannanottoja.
(91)
Ottaen huomioon käyttäjien yhteistyön puuttuminen ja se seikka, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus on todennäköisesti vähäpätöinen verrattuna muihin kustannuksiin, joita tärkeimmille käyttäjien toimialoille kuten laivanrakennukselle, koneiden valmistukselle ja offshore-lauttojen toiminnalle aiheutuu, päätelmänä on, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä ei olisi merkittävän kielteistä vaikutusta näihin käyttäjiin.
5. Päätelmät
(92)
Toimenpiteiden voimassa pitämisen voidaan odottaa varmistavan, että Intiasta tuleva polkumyynti ei lisäänny merkittävästi unionin markkinoilla lyhyellä aikavälillä. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyy edelleen kilpailukykyisistä olosuhteista unionin markkinoilla, ja sulkemisten ja työllisyyden laskun uhka vähenee. Edullisten vaikutusten odotetaan myös takaavan unionin tuotannonalalle olosuhteet, joissa se voi kehittää innovatiivisia korkeamman teknologian tuotteita uusia ja erikoistuneita sovelluksia varten.
(93)
On myös huomattava, että unionin tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etua koskevan tarkastelun perusteella ei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä olisi laajalti kielteinen vaikutus.
(94)
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt päätelmät toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen vaikutuksesta eri toimijoihin unionin markkinoilla, on pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole unionin edun vastaista.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(95)
Huomioon ottaen edellä esitetty, eli muun muassa intialaisten tuottajien valtava käyttämätön kapasiteetti, niiden vahva vientisuuntaus ja kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa, niiden muiden kolmansien maiden markkinnoille suuntautuvan vientimyynnin hinnat, joiden todettiin olevan alle normaaliarvon ja myös selvästi alle unionin tuotannonalan hintojen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, sekä unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, on todennäköistä, että Intiasta tuleva vahingollinen polkumyynti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(96)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista nykyisessä muodossaan aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta; huomautuksia, joiden perusteella edellä selostettuja päätelmiä olisi ollut aihetta muuttaa, ei kuitenkaan esitetty. Päätelmien ilmoittamiseen liittyviä väitteitä on käsitelty asiaa koskevissa tämän asetuksen johdanto-osan kappaleissa.
(97)
Edellä esitetystä seuraa, että asetuksella (EY) N:o 1736/2004 käyttöön otetut polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä voimassa.
(98)
Jättämättä mitenkään huomiotta sitä, että vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, tähän menettelyyn liittyy erityisnäkökohtia, muun muassa voimassa olevien toimenpiteiden pitkä kesto, jota on jo pidennetty kerran, sekä Intiasta tulevan tosiasiallisen tuonnin hyvin vähäinen määrä, johon 21-24 kappaleessa viitataan. Nämä seikat olisi otettava riittävästi huomioon polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden uuden pidennyksen kestossa, jonka olisi oltava kolme vuotta. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä totesi, että toimenpiteiden kestoa olisi pidennettävä viidellä vuodella eivätkä edellä esitetyt lyhemmän pidennyksen syyt olleet perusteltuja.
(99)
Yleensä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehtävää toimenpiteiden voimassaolon pidennystä sovelletaan viiden vuoden ajan. Tutkimuksen päätelmänä oli, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa; sillä on ollut taloudellisia vaikeuksia pitkän aikaa, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin. Niinpä vahingollisesta polkumyynnistä ei ole vielä täysin toivuttu. Useat vahinkoindikaattorit osoittivat kuitenkin, että toimenpiteiden käyttöönotto on jo mahdollistanut joitain merkittäviä parannuksia. Tämän monitahoisen tilanteen analyysin perusteella päätelmänä on, että täydellinen ja vankka toipuminen aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista tapahtuu todennäköisesti lyhyemmässä ajassa kuin normaalissa viidessä vuodessa. Arvioitiin, että kattavan vahinkoanalyysin perusteella sekä toimenpiteiden voimassa ollessa tapahtuvan todennäköisen markkinakehityksen johdosta kolmen vuoden jakson pitäisi riittää unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen aseman täydelliseen toipumiseen. Näistä syistä ei näytä olevan tarpeen pitää toimenpiteitä voimassa tätä pidempään.
(100)
Näin ollen katsotaan, että toimenpiteiden voimassaolon pidentämiselle täyteen viiden vuoden jaksoon ei saada täyttä tukea niistä tosiseikoista, jotka tutkimuksessa todettiin, ja että toimenpiteiden kesto olisi sen vuoksi rajoitettava kolmeen vuoteen.
(101)
2 artiklassa vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin alkuperäisen tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon tuossa tutkimuksessa todettu asianomaista yritystä koskeva tilanne. Tätä tullia (toisin kuin maakohtaista ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) sovelletaan siten yksinomaisesti Intiasta peräisin olevien sellaisten tuotteiden tuontiin, jotka asianomainen yritys eli nimenomaisesti mainittu oikeushenkilö on valmistanut. Muiden yritysten, joita ei erikseen mainita 1 artiklassa, erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa tätä tullia, vaan niihin on sovellettava koko maata koskevaa tullia.
(102)
Kaikki yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi nimenmuutokseen tai kyseessä oleviin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavan Intiasta peräisin olevan, nykyisin CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 luokiteltavan tuotteen tuonnissa: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla taikka muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Tulli
TARIC-lisäkoodi
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Kaikki muut yritykset
82,0 %
8900
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan kolmen vuoden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2010.