РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 октомври 2010 година
относно държавна помощ C 14/09 (ex NN 17/09), предоставена от Унгария на Péti Nitrogénművek Zrt.
(нотифицирано под номер C(2010) 7274)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/269/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 61, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1), относно Държавна помощ C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
В края на 2008 г. Комисията научи от медиите за планираните от Унгария мерки в полза на дружеството Péti Nitrogénművek Zrt. (наричано по-долу: „Nitrogénművek“). След неколкократна размяна на информация, на 29 април 2009 г. Комисията откри официалната процедура по разследване по отношение на мерките, представляващи предполагаема държавна помощ.
(2)
На 3 и 17 август 2009 г. Унгария представи мнението си по отношение на решението на Комисията за откриване на процедурата.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 юли 2009 г. (3) Бяха получени мнения от четири заинтересовани страни: на 18 август 2009 г. от Nitrogénművek - бенефициерът на мерките, представляващи предполагаема държавна помощ; на 17 и 18 август 2009 г. от две заинтересовани страни, поискали самоличността им да бъде запазена в тайна; и на 19 август 2009 г. от ZAK S.A.
(4)
С писмо от 21 септември 2009 г. Комисията изпрати мненията на Унгария. Унгария отговори на мненията на третите страни с писмо от 20 октомври 2009 г.
(5)
На 3 ноември 2009 г. Комисията поиска от унгарските органи допълнителна информация, на което Унгария отговори с писмо от 4 декември 2009 г. През юни 2010 г. последва нова неформална размяна на информация по електронен път между службите на Комисията и унгарските органи.
II. БЕНЕФИЦИЕР
(6)
Nitrogénművek е производител на изкуствени торове. Седалището на дружеството се намира в Pétfürdő, област Veszprém, Унгария, която е подпомагана област по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Дружеството е основен производител на торове и основен доставчик за унгарския пазар.
(7)
Оборотът на Nitrogénművek за 2008 г. е 64,8 милиарда форинта (приблизително 232 милиона евро), като 74 % от него е реализиран в Унгария, а 26 % чрез износ (основно за пазарите на ЕС). През 2008 г. дружеството има персонал от 508 души. Размерът на регистрирания му капитал е 528 милиона форинта (приблизително 1,92 милиона евро). През 2008 г. размерът на собствения капитал е 11 милиарда форинта (приблизително 40 милиона евро).
Таблица 1
Основни финансови данни на Nitrogénművek
2007 г.
милиарди форинта
2007 г.
милиони евро
2008 г.
милиарди форинта
2008 г.
милиони евро
Оборот
48,211
175
64,836
232
Оперативен резултат
2,435
8,9
16,335
59,4
Нетен резултат печалба/загуба (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Източник: данни от финансовите отчети на дружеството за 2008 г.
(8)
На 18 октомври 2008 г. Nitrogénművek спира производството си.
III. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
(9)
На 18 декември 2008 г. унгарското правителство обявява, (4) че за да осигури в бъдеще производството на торове в Унгария и да запази работните места, държавата ще „спаси“ Nitrogénművek, като му предостави средства за възобновяване на производството и покриване на текущите разходи.
(10)
На 20 декември 2008 г. правителството одобрява (5) предоставянето на две отделни държавни гаранции на изцяло държавната Унгарска банка за развитие (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., „MFB“) за обезпечаване на два заема. И двете гаранции са предоставени срещу предварителна еднократна премия в размер на 2 % от сумата, покрита от гаранцията.
(11)
При такава обезпеченост с държавни гаранции на 26 януари 2009 г. MFB и Nitrogénművek сключват две заемни споразумения:
а)
ЗАЕМ A - инвестиционен заем (6) в размер на 52 милиона евро със срок шест години. Лихвеният процент е шестмесечен EURIBOR + 1,7 %. Държавната гаранция, покриваща 100 % от сумата на заема, е с предварителна еднократна премия в размер на 2 % от сумата на заема. Обезпечения за MFB: държавна гаранция, покриваща 100 % от сумата на заема, втори по ред (т.е. веднага след заем Б по-долу) залог на активи (7). Не са упоменати специални обезпечения за държавата. Изплащане на главницата - на 12 шестмесечни вноски, считано от 15 юни 2009 г. Плащане на лихвата - на шест месеца.
б)
ЗАЕМ Б - заем за текущи нужди в размер на 10 милиарда форинта (приблизително 36 милиона евро) със срок четири години и лихвен процент в размер на тримесечен BUBOR (8) +2,5 %. Заемът е обезпечен с държавна гаранция, покриваща 80 % от сумата на заема, с предварителна еднократна премия в размер на 2 % (от сумата, покрита от гаранцията за 80 %). Обезпечения за MFB: държавна гаранция, покриваща 80 % от сумата на заема, първи по ред залог на активи. Не са упоменати специални обезпечения за държавата. Съгласно правителственото решение MFB има право да назначи двама от членовете на изпълнителния съвет на Nitrogénművek. Изплащане на главницата - на падежа. Плащане на лихвата - на тримесечие.
Таблица 2
Обобщение на държавните мерки в полза на Nitrogénművek
Цел
Сума на заема
Лихва
Гаранция
2 % предварителна гаранционна такса, на годишна база (9)
Основни обезпечения за банката
Заем A
Инвестиции
52 милиона евро
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Втори по ред залог на активи
Заем Б
Текущи нужди
10 милиарда форинта
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Първи по ред залог на активи
(12)
Nitrogénművek възобновява производството си на 26 февруари 2009 г.
IV. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
В решението си за откриване на процедурата от 29 април 2009 г. Комисията поставя въпроса дали Nitrogénművek е предприятие в затруднено положение съгласно Насоките на Общността относно държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) (наричани по-долу „насоки за оздравяване и преструктуриране“) и ако това е така, дали би получило финансиране на пазара при условията, предложени от унгарските органи. Предварителното становище на Комисията е, че следните мерки, предоставени на дружеството, представляват предполагаема несъвместима държавна помощ, тъй като очевидно са предоставени при по-нисък от пазарния лихвен процент:
а)
Държавната гаранция, покриваща 100 % от инвестиционния заем в размер на 52 милиона евро.
б)
Самият инвестиционен заем в размер на 52 милиона евро, в случай че това е непогасен заем, отпуснат преди предоставянето на държавната гаранция. (От информацията, налична към датата на откриване на процедурата, не става ясно дали инвестиционният заем е непогасен заем или е нов заем.)
в)
Държавната гаранция, покриваща 80 % от заема за текущи нужди в размер на 10 милиарда форинта.
г)
негарантираните 20 % от заема за текущи нужди.
(14)
Освен това Комисията смята, че държавната гаранция, покриваща 100 % от инвестиционния заем, представлява предполагаема помощ в полза на MFB, доколкото гарантира съществуващ непогасен заем.
V. МНЕНИЕ НА УНГАРИЯ
(15)
Като цяло позицията на Унгария е, че мерките не биха могли да бъдат класифицирани като държавна помощ, защото са съвместими с пазара и не предоставят никакво предимство на бенефициера. Унгария не оспорва останалите кумулативни критерии за държавна помощ, т.е. прехвърляне на държавни ресурси, селективност, нарушаване на конкуренцията и влияние върху търговията.
(16)
По-конкретно Унгария смята, че Nitrogénművek не може да бъде определено като дружество в затруднение по смисъла на насоките за оздравяване и преструктуриране. Според унгарските органи през 2008 г. дружеството е било печелившо и със стабилна икономическа перспектива. Позицията на Унгария е, че към момента на предоставяне на мерките кредитоспособността на дружеството може да се определи като „задоволителна“, което съответства на рейтинг BB според рейтинг категориите, установени в Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (11) (наричано по-долу „съобщение относно референтните лихвени проценти“).
(17)
По отношение на спирането на производството от страна на дружеството през есента на 2008 г. унгарските органи поясняват, че като цяло торовата промишленост има силно изразен сезонен характер. Освен това в резултат на финансовата и икономическата криза търсенето е намаляло. Дружеството е взело решение за спиране на производството си с оглед на високите цени на газа (те са основен елемент от разходите при производството на торове и се е очаквало да се понижат) и значителния обем от натрупани запаси. Унгария отбелязва също, че такова спиране не е рядко явление на европейския пазар - през същия период няколко производствени обекта са спрели или ограничили производството си.
(18)
По отношение на платената лихва и гаранционната такса позицията на Унгария е, че те са съвместими с пазара: i) по отношение на заем Б те не представляват помощ от гледна точка на съобщението относно референтните лихвени проценти и ii) по отношение на заем А лихвеният процент е по-нисък от определения като съвместим с пазара съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти, но предвид високата стойност на обезпеченията той все пак може да се счита за съвместим с пазара. Унгария посочва също, че през първата половина на 2008 г. дружеството е сключило с частни банки няколко споразумения за заеми и кредитни линии при сходни условия, което според унгарската страна показва, че премиите и условията на заемите А и Б не предоставят на дружеството никакво предимство спрямо пазарното финансиране.
VI. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(19)
Комисията получи мнения относно решението за откриване на процедурата от три конкурентни дружества (12). Всички заинтересовани страни подкрепят разследването от страна на Комисията и според тях заемите действително представляват държавна помощ.
(20)
Бенефициерът също изрази своята позиция, с която оспорва, че мерките включват неправомерна държавна помощ. Аргументите му се припокриват до голяма степен с мнението, представено от унгарските органи.
VII. КОМЕНТАР НА УНГАРИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(21)
В отговора си по отношение на мненията на третите заинтересовани страни Унгария не приема техните мнения и продължава да поддържа позицията си, че Nitrogénművek не се е облагодетелствало от държавна помощ.
VIII. СЪЩЕСТВУВАЩА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(22)
За да определи дали дадена мярка представлява държавна помощ, Комисията трябва да определи дали по отношение на нея са изпълнени условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, съгласно който: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(23)
С оглед на тази разпоредба по-долу Комисията ще направи оценка дали оспорваните мерки в полза на Nitrogénművek представляват държавна помощ.
VIII.1. Заемите, предоставени от MFB, могат да бъдат вменени на държавата
(24)
Правилата за дейността на MFB са променени след привеждането в действие мерките. Оценката се отнася до правната ситуация към момента на сключване на разглежданите споразумения за заем.
(25)
MFB е специализирана държавна финансова институция, създадена и функционираща към момента на привеждането в действие на мерките съгласно (специален) правен акт (наричан по-долу „Закон за MFB“) (13). Съгласно този закон банката следва определени цели на държавната политика. По-конкретно основната ѝ функция е да насърчава икономическото развитие и да допринася ефективно за изпълнението на държавната икономическа политика и политика за развитие. Част от пруденциалните правила, валидни за търговските банки, не са приложими по отношение на MFB, тъй като последната се подчинява на специални пруденциални правила по Закона за MFB.
(26)
Унгарската държава е собственик на 100 % от дяловия капитал на MFB в размер на 60 милиарда форинта, а съгласно разпоредбите на Закона за MFB акциите на банката не се търгуват. Някои от задълженията на MFB се покриват от централния бюджет на държавата. Бюджетният закон определя максималния размер на кредитирането и сумите, които банката има право да гарантира. Освен това всички изплатени дивиденти влизат в централния бюджет. На тази основа Комисията приема, че мерките, предоставени от MFB, включват държавни ресурси.
(27)
Правата на собственост на държавата в MFB се упражняват от компетентния министър. MFB се отчита ежегодно пред компетентния министър за своите операции. Одиторът също се назначава от компетентния министър. Членовете и председателят на управителния и надзорния съвет, както и главният изпълнителен директор се назначават и освобождават от компетентния министър.
(28)
Публичният контрол върху една институция не означава автоматично, че всичките ѝ действия могат да бъдат вменени на държавата (14), но в дадения случай са налице (15) необходимите условия, определени от Съда на Европейския съюз, въз основа на които поведението на MFB може да бъде вменено на държавата. MFB следва цели на държавната политика, нейният правен статут се определя от отделен закон, тя е частично освободена от спазването на правилата за финансов надзор, а публичните органи осъществяват засилен надзор върху ръководството. По-конкретно, предвид контекста, в който е взето решението за мерките (т.е. правителствено решение, с което се предоставя изрична гаранция за заеми, отпуснати от MFB, и в което се посочва, че в замяна на това MFB може да определи двама от членовете на съвета на Nitrogénművek, като то се предхожда от изявление на говорителя на правителството, че мерките ще бъдат приведени в действие), може да се приеме, че унгарските органи са участвали във вземането на решението.
(29)
С оглед на горепосоченото Комисията смята, че действията на MFB могат да бъдат вменени на държавата.
VIII.2. Оценката за мерките следва да бъде, че те представляват държавни заеми
(30)
Тъй като самите заеми могат да бъдат вменени на държавата, допълнителните държавни гаранции не увеличават финансовата тежест за държавата, нито предимството за Nitrogénművek. Следователно въпросните заеми и гаранции очевидно могат да се разглеждат като две мерки, оценката за които е, че те представляват преки заеми, предоставени от държавата (като за Nitrogénművek тяхната цена възлиза на лихвата върху заема плюс премията за гаранцията).
(31)
В тази връзка оценката за наличието на държавна помощ се извършва в контекста на съобщението относно референтните лихвени проценти, което е приложимо по отношение на заемите.
VIII.3. Предимство. Съвместимост на мерките с пазара
VIII.3.1. Финансово здраве на дружеството към момента на предоставяне на мерките
(32)
Позицията на Унгария е, че към момента на предоставяне на мерките Nitrogénművek не може да бъде определено като дружество в затруднение по смисъла на насоките за оздравяване и преструктуриране. По отношение на преустановяването на дейността от страна на дружеството през октомври 2008 г. унгарските органи смятат, че това е стратегическо и сезонно решение, като посочват, че няколко други участници на пазара също са спрели производството си през есента на 2008 г. Според Унгария към онзи момент рейтингът на дружеството може основателно да бъде определен като BB.
(33)
Комисията отбеляза, че независимо от очевидните проблеми на дружеството, свързани с ликвидността, и въз основа на доказателствения материал, представен от Унгария, от който е видно, че общият собствен капитал на дружеството надвишава неговия регистриран капитал, то не удовлетворява критериите за откриване на процедура по колективна несъстоятелност, предвидени от националното право, като за цялата 2008 г. има положителен оперативен резултат и положителен нетен резултат. Следователно условията на параграфи 9-11 от насоките за оздравяване и преструктуриране очевидно не са изпълнени.
(34)
От друга страна, от разследването и по-специално от финансовите отчети на дружеството за 2008 г. е видно, че Nitrogénművek се е нуждаело от публичните средства, за да възобнови дейността си. Във финансовите отчети за 2008 г. се подчертава, че „през втората половина (на 2008 г.) дружеството беше засегнато от финансовата и икономическата криза. Клиентите му изпитваха финансови затруднения и в резултат на това продажбите на продукцията на Nitrogénművek спаднаха до минимални нива. На 18 октомври 2008 г. дружеството спря производството си по финансови и икономически причини. За да възобнови дейността, собственикът на дружеството започна преговори с правителството, което издаде гаранцията, за да подсигури предлагането на унгарски торове“ (16). Финансовите отчети също показват, че заемът за текущи нужди е бил необходим за възобновяването на дейността и че част от сумата е използвана за изплащане на кредитите от доставчици, чийто падеж е настъпил на 31 декември 2008 г. (17).
(35)
Комисията смята, че дружество, което е преустановило производството си независимо по какви причини и не е в състояние да възобнови дейността си без публична помощ, не може да бъде разглеждано като здраво и жизнеспособно дружество. От финансовите отчети е видно, че дружеството е изпитвало сериозен недостиг на ликвидност и намесата на държавата е била от съществено значение за осигуряването на средства.
(36)
По отношение на кредитоспособността на дружеството Комисията изразява съмнение, че предполагаемият рейтинг BB отразява действителното финансово състояние на Nitrogénművek към момента на предоставяне на мерките. Комисията отбелязва на първо място, че Унгария не е представила кредитна оценка от независима рейтингова агенция или финансова институция. Предполагаемият рейтинг ВВ е определен от MFB, която за целите на разглежданите мерки е действала като инструмент на държавата (по-точно съобразно изрично решение на правителството), а не като независима финансова институция, чиято цел е да изготви надеждна търговска оценка. Това само по себе си може да постави под въпрос достоверността на „рейтинга“. Второ, Унгария не предоставя никаква информация за методиката и данните, използвани от MFB за установяване на финансовото здраве на дружеството. Трето, като се има предвид, че към момента на предоставяне на мярката Nitrogénművek не е имало производствена дейност и очевидно спешно се е нуждаело от финансиране, без което не би могло да възобнови производството си (вж. по-подробно съображения 34-35 по-горе), не е правдоподобно финансовото му положение да се разглежда като „задоволително“. При така изложените конкретни обстоятелства и независимо от резултатите на дружеството за минали периоди Комисията приема, че в дадения случай предполагаемият рейтинг ВВ е неприложим за целите на оценката за установяване дали мерките представляват държавна помощ съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти.
(37)
В заключение Комисията смята, че дружеството не може да се разглежда като дружество с добра финансова стабилност. От представените материали е видно, че то е имало сериозни проблеми с ликвидността и не е било в състояние да възобнови дейността си (вж. съображения 34-35 по-горе). Следователно може да се приеме, че то е в лошо финансово състояние, което съответства на най-ниската категория (ССС) съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти.
VIII.3.2. Обезпечения
(38)
Активите, предоставени като обезпечение, включват земя, сгради и оборудване от няколко производствени инсталации (18) на Nitrogénművek.
(39)
По отношение на стойността на заложения актив Унгария представи доклад за оценка, изготвен от фирма […] (19) в средата на 2008 г. Според тази оценка пазарната стойност на заложените активи е приблизително […] милиона евро, а стойността им при организирана ликвидация е приблизително […] милиона евро. По оценка на MFB рисково претеглената ликвидационна стойност на активите е приблизително […] милиона евро.
(40)
Като взема предвид, че общата комбинирана стойност на двата разглеждани заема е 88 милиона евро (т.е. според най-предпазлива оценка стойността на обезпеченията възлиза на [над 70] % от сумата на заемите), Комисията приема, че транзакциите са с висока обезпеченост. Дори и залозите за заем А да са втори по ред, всички вземания, произтичащи от тази транзакция, могат да бъдат удовлетворени след тези, произтичащи от заем Б.
(41)
Фактът, че обезпечението е със залог в полза на MFB, а не непосредствено в полза на държавата, е несъществен. Съгласно унгарското право, (20) когато поръчител трябва да бъде удовлетворен за вземанията си по гаранция, всички права във връзка с базовия заем се прехвърлят на него. Следователно, ако Nitrogénművek не изплати заемите и MFB задейства гаранцията, държавата може да удовлетвори собствените си вземания от залозите по споразумението за заем.
(42)
Освен това по отношение на заем Б държавата е получила правото да назначи двама от членовете на изпълнителния съвет на дружеството с право на вето върху всяко решение за изплащане на дивиденти, за предоставяне на нови залози на трети страни или за вземане на нови заеми в размер над 100 милиона форинта.
(43)
С оглед на тези елементи Комисията смята, че двете транзакции - заем А и заем Б - са с висока обезпеченост по смисъла на съобщението относно референтните лихвени проценти.
VIII.3.3. Сравними пазарни лихвени проценти
(44)
В предоставената информация Унгария представи като сравними няколко споразумения за заем, сключени между частни банки и Nitrogénművek, за да покаже, че финансовите разходи за публичните мерки са съвместими с пазара.
(45)
Но тези примери не са сравними и следователно нямат отношение към настоящата оценка. Първо, те се отнасят за по-малки суми и за кредитни линии по текущи (разплащателни) сметки (21). Второ, лихвените проценти, начислявани от банките, са по-високи от тези, които са предмет на оценката (22). В заключение най-важното е, че всички те са предоставени преди кризата, предимно през първата половина на 2008 г. Търговските условия през този период не са сравними с периода от декември 2008 до януари 2009 г., когато е пикът на финансовата криза.
VIII.3.4. Референтни лихвени проценти съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти
(46)
В съобщението относно референтните лихвени проценти Комисията прилага заместители на пазарните лихвени проценти, за да определи дали и какъв елемент от даден заем представлява държавна помощ. Съгласно съобщението върху базисния лихвен процент се прилагат диференцирани маржове в зависимост от кредитния рейтинг на съответното предприятие и предложените от него обезпечения.
(47)
По отношение на датата, която има значение за оценката, като се има предвид, че окончателните обвързващи актове „за предоставяне“ (т.е. споразуменията за заем) са сключени на 26 януари 2009 г., референтният лихвен процент (основният лихвен процент плюс съответният марж) към тази дата трябва да се сравни със съответната ефективна цена на финансовия пакет.
(48)
По отношение на приложимия марж, пояснен подробно по-горе, Комисията смята, че Nitrogénművek попада в най-долната категория от „таблицата“ на референтните лихвени проценти и че транзакциите са с висока обезпеченост. Следователно за референтен пазарен лихвен процент може да се приеме марж от 400 базисни пункта, добавен към съответния основен лихвен процент.
(49)
Към 26 януари 2009 г. общите ефективни разходи за финансиране (23) на заем А (в евро) са в размер на 4,362 %. За сравнение, съответният референтен лихвен процент към тази дата е 8,99 % (24). Следователно общите разходи за финансиране на заем А са по-ниски от референтния лихвен процент и съответно мярката предоставя предимство на дружеството.
(50)
Общите ефективни разходи за финансиране на заем Б (във форинти) са в размер на 12,44 % (25). За сравнение, съответният референтен лихвен процент към тази дата е 14,01 % (26). Следователно общите разходи за финансиране на заем Б са по-ниски от референтния лихвен процент и съответно мярката предоставя предимство на дружеството.
VIII.4. Заключение за наличието на помощ
(51)
Видно от горепосоченото, мерките са финансирани с държавни ресурси и могат да бъдат вменени на държавата.
(52)
Nitrogénművek е получило финансиране при по-добри от пазарните условия. Следователно мерките предоставят предимство на дружеството.
(53)
Освен това предимството е селективно, тъй като мерките се отнасят само за Nitrogénművek.
(54)
Тези селективни мерки обуславят вероятността от нарушаване на конкуренцията, като предоставят на дружеството предимство по отношение на неговите конкуренти, като се има предвид, че държавите-членки интензивно търгуват помежду си с торове.
(55)
Следователно заеми А и Б представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
IX. ПРЕДПОЛАГАЕМА ПОМОЩ ЗА MFB
(56)
В решението си за откриване на процедурата Комисията изказва предположението, че гаранцията, покриваща 100 % от сумата на заем А е държавна помощ в полза на MFB с оглед на факта, че съгласно предоставената противоречива информация инвестиционният заем е непогасен заем (като в такъв случай предоставената по-късно гаранция може да се разглежда като помощ за банката дотолкова, доколкото засилва вероятността от изплащане на заема). От друга страна разследването показа, че заем А е нов заем, сключен на 26 януари 2009 г., и следователно гаранцията, покриваща 100 % от сумата на заем А не представлява държавна помощ за MFB.
X. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
X.1. Общи положения
(57)
Член 107, параграф 2 и параграф 3 от ДФЕС предвижда изключения от общото правило съгласно член 107, параграф 1, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар.
(58)
В следващите параграфи Комисията прави оценка на съвместимостта на мерките съгласно тези изключения. Въпреки това е необходимо да се отбележи още в началото, че Унгария не е представила никакви аргументи по отношение на съвместимостта на тези мерки с вътрешния пазар.
X.2. Изключения по член 107, параграф 2 от ДФЕС
(59)
Изключенията по член 107, параграф 2 от ДФЕС не са приложими в дадения случай, защото мярката няма социален характер, не е предоставена на отделни потребители, не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, и не е предоставена на икономиката в определени райони на Федерална република Германия, които са засегнати от разделението на страната.
X.3. Изключения по член 107, параграф 3 от ДФЕС
(60)
Член 107, параграф 3 от ДФЕС предвижда още изключения. В следващите параграфи Комисията прави оценка на потенциалната съвместимост на мерките първо по член 107, параграф 3, буква а), буква в) и буква г) и след това по член 107, параграф 3, буква б).
(61)
Съгласно член 107, параграф 3, буква а) „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост“, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар. При присъединяването на Унгария към ЕС цялата територия на страната се е разглеждала като такава област, а повечето от регионите на страната все още отговарят на условията за получаване на такива помощи (27).
(62)
Съвместимостта на държавната помощ за подпомаганите региони се регулира от Насоките на Комисията за националната регионална помощ за 2007-2013 г. (наричани по-долу „насоки за регионална помощ“) (28). Въпреки това мерките не са съвместими с насоките за регионална помощ. Що се отнася до инвестиционния заем, той е предоставен за инвестиция, която вече е приключила (29), и следователно няма стимулиращ ефект съгласно изискванията на насоките за регионална помощ. Що се отнася до предполагаемата оперативна помощ, разглежданата помощ не улеснява развитието на никакви икономически дейности или икономически региони и не е ограничена със срок, прогресивно намаляваща или пропорционална на конкретните икономически затруднения, към чието облекчаване е насочена (30).
(63)
С оглед на горепосоченото заключението на Комисията е, че помощта не отговаря на условията за дерогация, предвидени в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(64)
Член 107, параграф 3, буква в) предвижда разрешаване на държавна помощ с цел улесняване развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Комисията е изготвила няколко насоки и съобщения, в които разяснява как ще прилага дерогацията, съдържаща се в горепосочената разпоредба.
(65)
По отношение на насоките за оздравяване и преструктуриране Комисията отбелязва, че (независимо дали дружеството отговаря на условията за получаване на помощ съгласно насоките) критериите за съвместимост на помощта очевидно не са удовлетворени. Що се отнася до помощта за оздравяване, мерките не се ограничават до минимално необходимото, тъй като продължават повече от шест месеца; не са представени доказателства, че те са обосновани от сериозни социални затруднения и няма да имат неблагоприятно въздействие спрямо другите държави-членки. Що се отнася до помощта за преструктуриране, при липсата на план за преструктуриране Комисията не може да прецени дали помощта ще възстанови дългосрочната жизнеспособност, дали ще бъде ограничена до минимално необходимото и дали ще се избегне ненужно нарушаване на конкуренцията.
(66)
В тази връзка заключението на Комисията е, че мерките не са съвместими като помощ за оздравяване или преструктуриране.
(67)
Комисията смята, че поради естеството и характера на помощта, в дадения случай не е приложимо нито едно от изключенията, предвидени в други насоки и съобщения, публикувани съгласно член 107, параграф 3, буква в).
(68)
Съгласно член 107, параграф 3, буква г) от ДФЕС помощите за насърчаване на културата и опазване на наследството могат да бъдат обявени за съвместими съгласно ДФЕС, доколкото тези помощи не засягат условията на търговия и конкуренцията в рамките на ЕС в степен, която противоречи на общия интерес. Очевидно това не се отнася за разглеждания случай.
X.4. Оценка на съвместимостта съобразно временната рамка
(69)
Съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС „помощите за насърчаване изпълнението на важен проект от общоевропейски интерес или за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка“ могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(70)
Комисията отбелязва, че въпросната помощ не е предназначена за насърчаване изпълнението на важен проект от общоевропейски интерес.
(71)
С оглед на преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка Комисията е приела Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (31) (наричана по-долу „временна рамка“).
(72)
Комисията смята, че според финансовите данни, предоставени от унгарските органи (32), преди настъпването на световната финансова и икономическа криза дружеството не е показвало признаци на затруднение. По-конкретно, както се посочва в съображение 33 по-горе, общият собствен капитал на дружеството надвишава неговия регистриран капитал, то не удовлетворява критериите за откриване на процедура по колективна несъстоятелност, предвидени от националното право, като за цялата 2008 г. има положителен оперативен резултат и положителен нетен резултат. Проблемите, довели до спирането на производството, са възникнали след началото на кризата. В тази връзка заключението на Комисията е, че към 1 юли 2008 г. Nitrogénművek не може да бъде определено като предприятие в затруднение по смисъла на насоките за оздравяване и преструктуриране. Следователно то отговаря на условията за помощ по временната рамка.
(73)
Въпреки това мерките не удовлетворяват условията на точка 4.2 от временната рамка за „ограничен съвместим размер на помощта“, тъй като не са приведени в действие под формата на схема за помощ и размерът на помощта очевидно надвишава 500 000 EUR. Също така, дори ако се разглеждат поотделно, гаранциите не отговарят на условията на точка 4.3 от временната рамка за помощ под формата на гаранции, защото размерът на платените гаранционни такси (33) е по-малък от приложимите премии в защитената област (34) съгласно временната рамка. Освен това Унгария не е доказала, че е изпълнен критерият за годишната стойност на заплатите на бенефициера. Финансовият пакет не представлява помощ за производството на екологично чисти продукти (точка 4.5) нито мерки за предоставяне на рисков капитал (точка 4.6).
(74)
Помощта под формата на лихвена субсидия съгласно точка 4.4. от временната рамка се отнася за заеми с всякаква продължителност, сключени преди 31 декември 2010 г. (35) Разглежданите мерки са договорени след влизането в сила на Временната рамка и преди 31 декември 2010 г. и следователно биха могли да отговарят на условията.
(75)
Въпреки това Комисията отбелязва, че ефективната цена на транзакциите е под минималния лихвен процент, който се смята за съвместим съгласно временната рамка.
(76)
Съгласно съответната разпоредба „Комисията ще приеме публичните или частните заеми да се отпускат при лихвен процент, който е поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка, плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти“.
(77)
За заема в евро (заем А) разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е 64 базисни пункта. Освен това на 26 януари 2009 г. лихвеният процент по еднодневните депозити на Европейската централна банка (EONIA) (36) е бил 1,228 %. Като се има предвид рейтингът на бенефициера и обезпечеността на транзакцията (вж. съображение 48 по-горе), към тази база трябва да се приложи марж от 400 базисни пункта. Следователно помощта под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка би била 5,868 %. Ефективните разходи за финансиране на транзакцията (4,362 %) са по-малки от този лихвен процент.
(78)
По отношение на заема във форинти (заем Б), по дело № 78/2009 (37) унгарските органи потвърдиха, че разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е 26 базисни пункта. Също така на 26 януари 2009 г. лихвеният процент по еднодневните депозити на Унгарската централна банка (38) е бил 9,14 %. С оглед на рейтинга на бенефициера и обезпечеността на транзакцията, към тази база трябва да се приложи марж от 400 базисни пункта. Следователно помощта под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка би била 13,40 %. Ефективните разходи за финансиране на транзакцията (12,44 %) са по-малки този лихвен процент.
X.5. Заключение относно съвместимостта
(79)
С оглед на горепосоченото заключението на Комисията е, че заем А и заем Б са частично съвместими в качеството им на помощ под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка.
(80)
По-конкретно Комисията смята, че разликата между ефективната цена на транзакциите и лихвената субсидия е несъвместима, а разликата между лихвената субсидия и референтния пазарен лихвен процент е съвместима съгласно временната рамка.
XI. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(81)
Съгласно ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на Европейския съюз, ако установи, че помощта е несъвместима с вътрешния пазар, Комисията е компетентна да вземе решение, че съответната държава-членка е задължена да отмени или измени тази помощ (39). Съдът също нееднократно е постановил, че задължението на държава-членка да отмени помощ, която Комисията смята за несъвместима с вътрешния пазар, има за цел да възстанови положението, съществувало преди предоставянето на помощта (40). В този контекст, Съдът постанови, че тази цел е постигната, след като бенефициерът е изплатил сумите, предоставени му като неправомерна помощ, като по този начин се лиши от предимството, което е имал над конкурентите си на пазара и се възстанови положението, съществувало преди да бъде предоставена помощта (41).
(82)
Като се опира на тази съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (42) постановява, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(83)
В тази връзка, като се има предвид, че въпросните мерки трябва да се разглеждат като неправомерна и частично несъвместима помощ, несъвместимата част трябва да бъде възстановена, за да се възобнови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на помощта. Следователно възстановяването се извършва, считано от датата, на която бенефициерът е придобил предимството, т.е. датата, на която неправомерната помощ е била на негово разположение, като върху сумата за възстановяване се начислява лихва до датата на ефективното възстановяване.
(84)
В контекста на раздел X.5 по-горе елементът на несъвместимата помощ се изчислява като разликата между съвместимата лихвена субсидия съгласно временната рамка и общите ефективни разходи за финансиране (т.е. лихвения процент плюс гаранционната премия), при условията на които е предоставено финансирането.
(85)
Точната сума за възстановяване ще се изчисли от унгарските органи.
XII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(86)
Въз основа на горното заключението на Комисията е, че мерките, т.е. заеми А и Б, предоставени на Nitrogénmuvek, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(87)
Освен това Комисията приема, че заеми А и Б са частично съвместими с вътрешния пазар в качеството им на помощ под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка. По-конкретно разликата между съвместимата лихвена субсидия съгласно временната рамка и референтния пазарен лихвен процент е съвместима, а разликата между ефективната цена на транзакциите и лихвената субсидия е несъвместима с вътрешния пазар.
(88)
Като се има предвид, че заеми А и Б следва да се разглеждат като неправомерна и частично несъвместима помощ, несъвместимата част трябва да бъде възстановена от Nitrogénművek, за да се възобнови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на помощта.
(89)
Унгарските органи са отговорни за изчисляването на точната сума за възстановяване. Сумата се изчислява като разликата между лихвената субсидия съгласно временната рамка и общите ефективни разходи за финансиране (т.е. лихвения процент плюс гаранционната премия), при условията на които е предоставено финансирането.
(90)
Комисията приема също, че гаранцията, покриваща 100 % от заем А, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС в полза на MFB,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Инвестиционният заем в размер на 52 милиона евро и заемът за текущи нужди в размер на 10 милиарда форинта, предоставени от Унгария на Péti Nitrogénművek Zrt., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Член 2
1. Държавната помощ, предоставена неправомерно от Унгария на Péti Nitrogénművek Zrt. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, е частично съвместима и частично несъвместима с вътрешния пазар.
2. Неправомерната държавна помощ, представляваща разликата между лихвената субсидия съгласно временната рамка и съответния референтен лихвен процент, е съвместима с вътрешния пазар.
3. Неправомерната държавна помощ, представляваща разликата между ефективната цена на мерките и лихвената субсидия съгласно временната рамка, е несъвместима с вътрешния пазар.
4. Унгария прекратява предоставянето на държавната помощ, посочена в параграф 3, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 3
1. Унгария следва да направи необходимото за възстановяването от бенефициера на помощта, посочена в член 2, параграф 3.
2. Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на бенефициера, до датата на действителното им възстановяване.
3. Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, параграф 3, се извършва незабавно и ефективно.
2. Унгария гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца, считано от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
1. В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Унгария изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която бенефициерът възстановява;
б)
подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на бенефициера е наредено да върне помощта;
2. Унгария информира Комисията за напредъка на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 2, параграф 3, заедно с лихвите. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация за вече предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Също така предоставя подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от бенефициера.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Унгария.
Съставено в Брюксел на 27 октомври 2010 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 27 päivänä lokakuuta 2010,
valtiontuesta C 14/09 (ex NN 17/09), jonka Unkari on myöntänyt Péti Nitrogénművek Zrt:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7274)
(Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/269/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa (1) tarkoitettu menettely, joka koskee valtiontukea C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
on pyytänyt edellä mainittujen määräysten mukaisesti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Komissio sai vuoden 2008 lopussa lehdistön kautta tietoonsa, että Unkari oli suunnitellut toimenpiteitä Péti Nitrogénművek Zrt:n (jäljempänä ’Nitrogénművek’) hyväksi. Komissio aloitti monivaiheisen tietojenvaihdon jälkeen 29 päivänä huhtikuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn kyseisten toimenpiteiden osalta, joiden väitettiin olevan valtiontukea.
(2)
Unkari esitti 3 ja 17 päivänä elokuuta 2009 huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen.
(3)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 17 päivänä heinäkuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Huomautuksia vastaanotettiin neljältä asianomaiselta: Nitrogénművek eli väitettyä valtiontukea sisältävien toimenpiteiden edunsaaja esitti huomautuksensa 18 päivänä elokuuta 2009, kaksi muuta asianomaista osapuolta, jotka pyysivät henkilöllisyytensä salassa pitämistä, 17 ja 18 päivänä elokuuta 2009, ja ZAK SA 19 päivänä elokuuta 2009.
(4)
Komissio toimitti huomautukset Unkarille 21 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Unkari vastasi kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin 20 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.
(5)
Komissio pyysi Unkarin viranomaisilta lisätietoja 3 päivänä marraskuuta 2009, ja nämä vastasivat 4 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Lisäksi komission yksiköt ja Unkarin viranomaiset vaihtoivat epävirallisesti tietoja sähköpostitse kesäkuussa 2010.
II TUENSAAJA
(6)
Nitrogénművek on keinolannoitteita valmistava yritys, jonka toimipaikka sijaitsee Pétfürdőssä, Veszprémin läänissä, Unkarissa. Kyseinen seutu on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukea saava alue. Yritys on Unkarin suurin lannoitteiden valmistaja ja Unkarin markkinoiden tärkein lannoitteiden toimittaja.
(7)
Nitrogénművekin vuotuinen liikevaihto vuonna 2008 oli 64,8 miljardia Unkarin forinttia (noin 232 miljoonaa euroa), josta 74 prosenttia oli peräisin Unkarin alueelta ja 26 prosenttia viennistä (enimmäkseen unionin markkinoille). Vuonna 2008 yrityksen palveluksessa oli 508 työntekijää. Yrityksen liikkeeseen laskettu osakepääoma on 528 miljoonaa Unkarin forinttia (noin 1,92 miljoonaa euroa). Yrityksen oma pääoma oli vuonna 2008 yhteensä 11 miljardia Unkarin forinttia (noin 40 miljoonaa euroa).
Taulukko 1
Nitrogénművekin keskeiset rahoitustiedot
2007
mrd. HUF
2007
milj. EUR
2008
mrd. HUF
2008
milj. EUR
Liikevaihto
48,211
175
64,836
232
Liikevoitto/-tappio
2,435
8,9
16,335
59,4
Nettotulos voitto/tappio (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Lähde: Tiedot ovat peräisin yrityksen tilinpäätöksestä vuodelta 2008.
(8)
Nitrogénművek keskeytti tuotantonsa 18 päivänä lokakuuta 2008.
III TOIMENPITEEN KUVAUS
(9)
Unkarin hallitus ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2008 (4), että varmistaakseen Unkarin lannoitetuotannon jatkumisen sekä työpaikkojen säilymisen se ”pelastaisi” Nitrogénművekin myöntämällä sille rahoitusta, joka kattaa tuotannon uudelleenaloittamisesta aiheutuvat kustannukset sekä toimintakulut.
(10)
Hallitus hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2008 kaksi erillistä valtiontakausta (5), joilla taattiin valtion kokonaan omistaman Magyar Fejlesztési Bank Zrt:n (jäljempänä ’MFB’) myöntämät luotot. Kummastakin takauksesta perittiin etukäteen kertaluonteinen maksu, jonka määrä oli 2 prosenttia taattavasta lainasummasta.
(11)
Nämä kaksi valtiontakausta tukenaan MFB ja Nitrogénművek tekivät 26 päivänä tammikuuta 2009 kaksi luottosopimusta:
a)
Laina A: 52 miljoonan euron investointiluotto, jonka laina-aika oli kuusi vuotta (6). Lainan korko on 6 kuukauden Euribor + 1,7 %. Koko lainan kattavasta valtiontakauksesta perittiin etukäteen kertaluonteinen maksu, jonka määrä oli 2 prosenttia lainasummasta. MFB:lle annettiin seuraavat vakuudet: täysi valtiontakaus sekä toissijainen (eli välittömästi lainaa B seuraava) kiinnitys yrityksen varoihin (7). Valtion osalta ei määritelty erityisiä vakuuksia. Lainapääoma oli maksettava takaisin 12 erässä puolivuosittain 15 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen. Korko maksetaan kuuden kuukauden välein.
b)
Laina B: Kymmenen miljardin Unkarin forintin (noin 36 miljoonan euron) lyhytaikainen luotto, jonka laina-aika on neljä vuotta ja korko on 3 kuukauden BUBOR (8) + 2,3 %. Valtiontakaus kattaa 80 prosenttia lainasummasta, ja siitä peritään etukäteen kertaluonteinen maksu, jonka määrä on 2 prosenttia takauksen kattamasta lainasummasta (eli 80 prosentista). MFB:lle annettiin seuraavat vakuudet: valtiontakaus, joka kattaa 80 prosenttia lainasummasta, sekä ensisijainen kiinnitys yrityksen varoihin. Valtion osalta ei määritelty erityisiä vakuuksia. Hallituksen päätöksen nojalla MFB:llä oli oikeus nimittää kaksi jäsentä Nitrogénművekin hallitukseen. Laina on maksettava takaisin laina-ajan päättyessä. Korko maksetaan kolmen kuukauden välein.
Taulukko 2
Yhteenveto valtion toimenpiteistä Nitrogénművekin hyväksi
Tarkoitus
Lainan määrä
Korko
Takaus
Etukäteen maksettava 2 %:n takausmaksu, vuositasolla (9)
Pankille annetut tärkeimmät vakuudet
Laina A
Investointi
52 milj. euroa
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Toissijainen kiinnitys varoihin
Laina B
Lyhytaikainen rahoitus
10 mrd. HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Ensisijainen kiinnitys varoihin
(12)
Nitrogénművek käynnisti tuotannon uudelleen 26 päivänä helmikuuta 2009.
IV MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT
(13)
Komissio pohti menettelyn aloittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2009 tekemässään päätöksessä, onko Nitrogénművek valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (10) (jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’) tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys ja jos on, olisiko se voinut saada markkinoilta rahoitusta samoin ehdoin kuin Unkarin viranomaisilta. Komissio katsoi alustavasti, että seuraavat yrityksen hyväksi toteutetut toimenpiteet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi, sillä vaikuttaa siltä, että niistä on peritty markkinakorkoa alhaisempaa korkoa:
a)
52 miljoonan euron investointiluotolle myönnetty sataprosenttinen valtiontakaus.
b)
52 miljoonan euron investointiluotto, jos kyse on olemassa olevasta luotosta, joka myönnettiin ennen valtiontakausta. (Menettelyn aloittamisen yhteydessä käytettävissä olleiden tietojen pohjalta ei ollut selvää, oliko investointiluotossa kyse olemassa olevasta vai uudesta luotosta.)
c)
10 miljoonan Unkarin forintin suuruiselle lyhytaikaiselle luotolle myönnetty valtiontakaus, joka kattaa 80 prosenttia luotosta.
d)
Takauksen ulkopuolelle jäävä 20 prosentin osuus lyhytaikaisesta luotosta.
(14)
Lisäksi komissio oli sitä mieltä, että investointiluoton vakuudeksi annettu sataprosenttinen valtiontakaus voidaan katsoa MFB:lle myönnetyksi valtiontueksi, mikäli se on olemassa olevan lainan vakuutena.
V UNKARIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(15)
Unkari toteaa yleisesti, että toimenpiteitä ei voida katsoa valtiontueksi, sillä ne olivat markkinaehtojen mukaisia eikä niistä siten koitunut tuensaajalle hyötyä. Unkari ei kiistä sitä, että kaikki seuraavat seikat pitävät paikkansa tuen osalta: tuki on peräisin valtion varoista, tuki on valikoivaa, kilpailu vääristyy tuen takia ja tuki vaikuttaa kauppaan.
(16)
Unkari väittää, että Nitrogénművekiä ei voida katsoa pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Unkarin viranomaiset ilmoittavat, että yritys teki voittoa ja että sen liiketaloudelliset näkymät olivat vakaat vuonna 2008. Unkarin mukaan yrityksen luottokelpoisuus voitiin luokitella toimenpiteiden toteuttamisen aikaan tyydyttäväksi, mikä vastaa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevassa komission tiedonannossa (11) (jäljempänä ’viitekorkoa koskeva tiedonanto’) määriteltyä luottokelpoisuusluokkaa BB.
(17)
Unkarin viranomaiset totesivat syksyllä 2008 toteutetun tuotannon lakkauttamisen osalta, että lannoitealalle on tyypillistä huomattava kausiluonteisuus. Lisäksi kysyntä väheni finanssi- ja talouskriisin takia. Yritys päätti keskeyttää tuotantonsa maakaasun hinnannousun (maakaasun hinta muodostaa yhden lannoitetuotannon suurimmista kustannuseristä, ja sen odotettiin jossain vaiheessa laskevan) ja huomattavan suuriksi kasvaneiden varastojen perusteella. Unkari esittää lisäksi, että toiminnan keskeyttäminen ei ollut harvinaista Euroopan markkinoilla, sillä kyseisellä ajanjaksolla useat tehtaat joko keskeyttivät tuotantonsa tai supistivat sitä.
(18)
Maksettujen korkojen ja takausmaksun osalta Unkari esittää, että ne vastasivat markkinaehtoja: i) luoton B osalta niitä ei voida katsoa viitekorkoa koskevan tiedonannon nojalla tueksi, ja ii) luoton A osalta korko on pienempi kuin viitekorkoa koskevan tiedonannon perusteella määriteltävä markkinakorko, mutta arvokkaat vakuudet huomioon ottaen sen voidaan kuitenkin katsoa vastaavan markkinaehtoja. Unkari esittää lisäksi, että vuoden 2008 alkupuoliskolla yritys teki liikepankkien kanssa vastaavin ehdoin useita laina- ja luottosopimuksia, jotka osoittavat Unkarin mukaan, että lainan A ja lainan B takausmaksut ja lainaehdot eivät tuoneet yritykselle etua markkinoilta saatavaan rahoitukseen verrattuna.
VI ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(19)
Komissio sai menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia kolmelta kilpailijalta (12). Kukin niistä tuki komission tutkimusta ja katsoi, että lainat ovat valtiontukea.
(20)
Myös tuensaaja esitti huomautuksia, joissa se kiisti, että toimenpiteet sisältävät sääntöjenvastaista valtiontukea. Tuensaajan esittämien väitteiden ja Unkarin viranomaisten perustelujen välillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä.
VII UNKARIN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN TOTEAMUKSIIN
(21)
Unkari torjuu asianomaisten esittämiin huomautuksiin antamassaan vastauksessa kolmansien huomautukset ja väittää jälleen, että Nitrogénművek ei saanut valtiontukea.
VIII SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
(22)
Selvittäessään, katsotaanko tietty toimenpide valtiontueksi, komission on arvioitava, täyttääkö kiistanalainen toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ehdot. Artiklassa todetaan seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.
(23)
Seuraavassa komissio arvioi edellä mainitun määräyksen valossa, ovatko Nitrogénművekin hyväksi toteutetut, kiistanalaiset toimenpiteet valtiontukea.
VIII.1 MFB:n myöntämät lainat on katsottava valtion toimenpiteiksi
(24)
MFB:n toimintaa koskevat säännöt ovat muuttuneet sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön. Tämä arvio koskee oikeudellista tilannetta, joka vallitsi tutkittavina olevien lainasopimusten tekohetkellä.
(25)
MFB on valtion omistuksessa oleva erikoistunut rahoituslaitos, joka on perustettu (erityisellä) lailla (jäljempänä ’MFB-laki’) (13). Kyseinen laki sääteli pankin toimintaa toimenpiteiden käyttöönottohetkellä. Lain mukaan pankille on asetettu tietyt yleishyödylliset tavoitteet, ja sen tärkein tehtävä on taloudellisen kehityksen tukeminen sekä hallituksen talous- ja kehityspolitiikan täytäntöönpanon tehokas edistäminen. Liikepankkeja koskevia vakavaraisuussääntöjä ei sovelleta kokonaisuudessaan MFB:hen, sillä MFB-laki käsittää erityiset vakavaraisuussäännökset.
(26)
MFB:n liikkeeseen laskettu osakepääoma, jonka arvo on 60 miljardia Unkarin forinttia, on kokonaan Unkarin valtion omistuksessa, eikä pankin osakkeilla voi MFB-lain mukaan käydä kauppaa. Osa MFB:n sitoumuksista katetaan yleisestä talousarviosta. Talousarviota koskevassa laissa määritellään, kuinka suuria lainoja MFB voi myöntää ja kuinka suuria summia se voi taata. Lisäksi kaikki maksetut osingot otetaan yleiseen talousarvioon. Sen vuoksi komissio katsoo, että MFB:n toteuttamat toimenpiteet on myönnetty valtion varoista.
(27)
Valtion omistusoikeutta käyttää asianomainen ministeri. MFB antaa vuosittain kertomuksen toiminnastaan kyseiselle ministerille, joka puolestaan nimittää tilintarkastajan. Lisäksi toimivaltainen ministeri nimittää ja erottaa johtokunnan ja hallintoneuvoston jäsenet ja puheenjohtajat sekä pankin pääjohtajan.
(28)
Vaikka jokin elin on valtion ohjauksessa, tämä ei välttämättä tarkoita, että kaikki kyseisen elimen toimenpiteet johtuvat valtiosta. (14) Tässä tapauksessa kuitenkin täyttyvät ne Euroopan unionin tuomioistuimen määrittämät ehdot (15), joiden pohjalta voidaan todeta, että MFB:n toiminta johtuu valtiosta. MFB:lle on asetettu yleishyödylliset tavoitteet, sen oikeudellisesta asemasta säädetään erillisessä laissa, se on osittain vapautettu rahoitusalan valvontasäännöistä, ja viranomaiset valvovat tarkkaan sen johdon toimintaa. Erityisesti toimenpiteitä koskevaan päätökseen liittyvät olosuhteet (hallituksen päätös, joka koskee nimenomaan MFB:n myöntämille lainoille annettavaa takausta ja jonka mukaan MFB voi vastineeksi nimetä kaksi jäsentä Nitrogénművekin hallitukseen, sekä hallituksen puhemiehen tätä ennen antama lausunto, jossa ilmoitettiin hallituksen aikovan toteuttaa kyseiset toimenpiteet) osoittavat, että Unkarin viranomaiset osallistuivat päätöksen tekemiseen.
(29)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että MFB:n toiminta voidaan katsoa valtiosta johtuvaksi.
VIII.2 Toimenpiteitä on arvioitava valtion suoraan myöntäminä lainoina
(30)
Koska lainat voidaan katsoa suoraan valtiosta johtuviksi, lainoille myönnettävä valtiontakaus ei lisää valtiolle aiheutuvaa taloudellista taakkaa eikä Nitrogénművekille koituvaa etua. Siksi näyttää asianmukaiselta katsoa, että kyseessä olevat lainat ja takaukset ovat toimenpiteitä, joita voidaan arvioida valtion suoraan myöntäminä lainoina (lainoista Nitrogénművekille aiheutuvia kustannuksia ovat lainan korko ja takausmaksu).
(31)
Sen vuoksi valtiontukea arvioidaan viitekorkoa koskevan tiedonannon perusteella, jota sovelletaan lainoihin.
VIII.3 Etu: toimenpiteiden markkinaehtoisuus
VIII.3.1 Yrityksen taloudellinen tilanne toimenpiteiden hyväksymishetkellä
(32)
Unkari esittää, että Nitrogénművek ei ollut toimenpiteiden hyväksymishetkellä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Unkarin viranomaiset väittävät, että tuotannon keskeyttäminen lokakuussa 2008 oli strateginen ja kausiluonteinen päätös ja että syksyllä 2008 myös moni muu markkinatoimija keskeytti tuotantonsa. Lisäksi Unkari väittää, että yrityksen luottokelpoisuusluokitus oli kyseisenä ajankohtana BB.
(33)
Komissio toteaa, että huolimatta yrityksen ilmeisistä likviditeettiongelmista sen oma pääoma ylitti liikkeeseen lasketun osakepääoman, yritys ei täyttänyt kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä velallisen kaikkia velkoja koskevaan maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamiselle, ja sen liiketoiminnan tulos ja nettotulos olivat positiiviset koko vuoden 2008 osalta, kuten Unkarin toimittamista tiedoistakin ilmenee. Näyttää siis siltä, että pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 9-11 kohdassa esitetyt edellytykset eivät täyty.
(34)
Tutkimuksen pohjalta ja erityisesti vuotta 2008 koskevasta yrityksen tilinpäätöksestä käy kuitenkin selvästi ilmi, että Nitrogénművek tarvitsi valtion varoja toiminnan uudelleenkäynnistämiseen. Tilinpäätöksessä todetaan seuraavaa: ”Vuoden [2008] toisella puoliskolla maailmanlaajuinen finanssi- ja talouskriisi saavutti myös yrityksen. Lannoitteita käyttävät maataloustuottajat joutuivat taloudellisin vaikeuksiin, ja yrityksen tuotteiden myynti laski rajusti. Yritys keskeytti tuotannon 18 päivänä lokakuuta 2008 taloudellisista syistä. Toiminnan uudelleenkäynnistämistä silmällä pitäen yrityksen omistaja käynnisti neuvottelut hallituksen edustajien kanssa. Neuvottelujen tuloksena […] hallitus myönsi […] valtiontakauksen turvatakseen lannoitteiden tarjonnan Unkarissa.” (16) Tilinpäätöksen pohjalta voidaan päätellä myös, että lyhytaikainen luotto oli tarpeen tuotannon uudelleenkäynnistämiseksi ja että osa luotosta käytettiin 31 päivänä joulukuuta 2008 erääntyneiden maksujen suorittamiseen tavarantoimittajille. (17)
(35)
Komissio katsoo, että yritys, joka on keskeyttänyt tuotantonsa eikä kykene käynnistämään sitä uudelleen ilman valtion apua, ei ole terve ja elinkelpoinen, riippumatta keskeyttämisen syistä. Tilinpäätöksestä käy selvästi ilmi, että yritys kärsi vakavista likviditeettiongelmista ja että valtion väliintulo oli välttämätöntä rahoituksen saannin kannalta.
(36)
Komissiolla on yrityksen luottokelpoisuuden osalta epäilyksiä sen suhteen, vastaako Nitrogénművekin väitetty luottokelpoisuusluokitus BB sen todellista taloudellista tilannetta toimenpiteiden hyväksymishetkellä. Komissio huomauttaa aluksi, että Unkari ei ole esittänyt riippumattoman luottoluokituslaitoksen tai rahoituslaitoksen laatimaa luottokelpoisuusluokitusta. Väitetty luottokelpoisuusluokitus BB on peräisin MFB:ltä, joka toimii tässä käsiteltävien toimenpiteiden kannalta valtion ohjauksessa (kuten hallituksen päätöksestä käy selvästi ilmi) eikä riippumattomana rahoituslaitoksena, joka pyrkii laatimaan perusteltuja kaupallisia arvioita. Mainittu luottokelpoisuusluokitus voidaan kyseenalaistaa jo pelkästään tämän perusteella. Toiseksi Unkari ei ole toimittanut minkäänlaisia tietoja siitä, millaista menetelmää käyttäen ja millaisten tietojen pohjalta MFB määritteli yrityksen vakaan taloudellisen tilanteen. Kolmanneksi, ottaen huomioon, että Nitrogénművek oli toimenpiteiden hyväksymishetkellä keskeyttänyt tuotantonsa ja selvästikin tarvitsi kiireellisesti rahoitusta, jota ilman se ei olisi voinut käynnistää uudelleen tuotantoaan (ks. 34 ja 35 kappale edellä), ei ole uskottavaa, että yrityksen taloudellinen tilanne olisi voitu luokitella tyydyttäväksi. Edellä esitetty huomioon ottaen ja riippumatta yrityksen aiemmasta toiminnasta komissio katsoo, että tässä tapauksessa ei voida soveltaa esitettyä luottokelpoisuusluokitusta BB arvioitaessa, ovatko toimenpiteet viitekorkoa koskevan tiedonannon nojalla valtiontukea.
(37)
Komissio katsoo sen vuoksi, että yrityksen taloudellinen tilanne ei ollut vakaa. Lausunnoista käy selvästi ilmi, että yrityksellä oli vakavia likviditeettiongelmia eikä se kyennyt käynnistämään uudelleen tuotantoaan (ks. 34 ja 35 kappale). Sen vuoksi yrityksen voidaan katsoa olleen huonossa taloudellisessa tilanteessa, joka vastaa viitekorkoa koskevan tiedonannon mukaista alinta luottokelpoisuusluokkaa (CCC).
VIII.3.2 Vakuudet
(38)
Vakuudeksi tarjotut varat käsittävät muun muassa Nitrogénművekin useiden tuotantolaitosten maaomaisuutta, rakennuksia ja koneita. (18)
(39)
Unkari on esittänyt kiinnitettyjen varojen osalta arviointikertomuksen, jonka […] (19) laati vuoden 2008 puolivälissä. Sen mukaan kiinnitettyjen varojen markkina-arvo oli noin […] miljoonaa euroa ja likvidaatioarvo noin […] miljoonaa euroa. MFB:n laskelmien mukaan riskitekijöillä painotettu likvidaatioarvo oli noin […] miljoonaa euroa.
(40)
Ottaen huomioon, että tutkittavina olevan kahden lainan yhteenlaskettu arvo on 88 miljoonaa euroa (erittäin varovaisen arvion mukaan vakuuksien arvo on [enemmän kuin 70] prosenttia lainojen määrästä), komissio katsoo, että toimenpiteille on annettu suuret vakuudet. Vaikka lainan A vakuudeksi annettu kiinnitys on toissijainen, tästä mahdollisesti aiheutuvat saatavat voidaan maksaa lainasta B johtuvien saatavien jälkeen.
(41)
Sillä, että vakuudet on annettu MFB:n eikä suoraan valtion hyväksi, ei ole merkitystä. Jos takaajan on suoritettava takauksesta johtuvat saatavat, Unkarin lain mukaan (20) kaikki takauksen kohteena olevaan lainaan liittyvät oikeudet siirtyvät takaajalle. Jos siis Nitrogénművek ei pysty maksamaan takaisin lainoja ja MFB vaatii takauksen suorittamista, valtio voi suorittaa velvoitteensa lainasopimuksessa annettujen vakuuksien avulla.
(42)
Lisäksi valtiolla oli lainan B osalta oikeus nimittää yrityksen johtokuntaan kaksi jäsentä, joilla on veto-oikeus seuraavia seikkoja koskevissa päätöksissä: osinkojen maksu, kolmansille osapuolille annettavat uudet vakuudet sekä uusien, yli 100 miljoonan Unkarin forintin suuruisten lainojen ottaminen.
(43)
Nämä seikat huomioon ottaen komissio katsoo, että viitekorkoa koskevan tiedonannon perusteella kummallekin lainalle on annettu erittäin suuret vakuudet.
VIII.3.3 Vertailukelpoiset markkinakorot
(44)
Unkari esittää lausunnossaan useita vertailukelpoisiksi väittämiään lainasopimuksia, jotka on tehty Nitrogénművekin ja eräiden liikepankkien välillä, todistaakseen, että valtion toimenpiteisiin liittyvät maksut olivat markkinaehtoisia.
(45)
Mainitut esimerkit eivät kuitenkaan ole vertailukelpoisia, eikä niillä sen vuoksi ole merkitystä tämän arvioinnin kannalta. Ensiksi suuri osa niistä koskee pienempiä lainamääriä ja tililuottoja. (21) Toiseksi pankkien perimät korot ovat suuremmat kuin tutkittavana olevien lainojen korot. (22) Mikä tärkeintä, kaikki sopimukset on tehty ennen talouskriisiä, yleensä vuoden 2008 alkupuoliskolla. Tuolloin vallinneita kaupallisia edellytyksiä ei voida verrata joulukuuhun 2008 ja tammikuuhun 2009, jolloin finanssikriisi oli pahimmillaan.
VIII.3.4 Viitekorkoa koskevan tiedonannon mukaiset viitekorot
(46)
Arvioidakseen, sisältääkö tietty laina valtiontukea, ja jos sisältää, kuinka paljon, komissio soveltaa viitekorkoa koskevassa tiedonannossa määriteltyjä korkoja markkinakorkojen kuvaajina. Kyseisen tiedonannon mukaan peruskorkoon sovelletaan erilaisia marginaaleja riippuen yrityksen luokituksesta ja tarjotuista vakuuksista.
(47)
Tarkasteltaessa arvioinnin kannalta ratkaisevaa ajankohtaa on otettava huomioon, että lopulliset ja sitovat oikeustoimet (eli lainasopimukset) tehtiin 26 päivänä tammikuuta 2009. Sen vuoksi kyseisen päivän viitekorkoa (peruskorko plus asianmukainen marginaali) on verrattava rahoituksesta todellisuudessa perittävään korvaukseen.
(48)
Sovellettavan marginaalin osalta komissio katsoo edellä esitetyn pohjalta, että Nitrogénművek kuului viitekorkotaulukon alimpaan luokkaan ja että lainoille oli annettu suuret vakuudet. Sen vuoksi suuntaa antavana markkinakorkona voidaan pitää peruskorkoa, johon on lisätty 400 peruspisteen marginaali.
(49)
Lainan A (EUR) todelliset kokonaisrahoituskustannukset 26 päivänä tammikuuta 2009 olivat 4,362 prosenttia. (23) Sen sijaan kyseisenä päivänä sovellettu viitekorko oli 8,99 prosenttia. (24) Lainan A yhteenlasketut rahoituskustannukset olivat siis viitekorkoa pienemmät, joten toimenpiteestä aiheutui yritykselle etua.
(50)
Lainan B (HUF) todelliset kokonaisrahoituskustannukset olivat 12,44 prosenttia. (25) Sen sijaan kyseisenä päivänä sovellettu viitekorko oli 14,01 prosenttia. (26) Lainan B yhteenlasketut rahoituskustannukset olivat siis viitekorkoa pienemmät, joten toimenpiteestä aiheutui yritykselle etua.
VIII.4 Päätelmä valtiontuesta
(51)
Kuten edellä on esitetty, toimenpiteet rahoitetaan valtion varoista ja ne johtuvat valtiosta.
(52)
Nitrogénművek sai rahoitusta edullisemmin ehdoin kuin se olisi saanut markkinoilta. Toimenpiteistä aiheutui siis yritykselle etua.
(53)
Lisäksi kyseessä on valikoiva etu, sillä toimenpiteet rajoittuvat Nitrogénművekiin.
(54)
Nämä valikoivat toimenpiteet todennäköisesti vääristävät kilpailua, sillä niistä koitui yritykselle etua kilpailijoihin nähden. Jäsenvaltioiden välillä käydään merkittävää lannoitteiden kauppaa.
(55)
Sen vuoksi laina A ja laina B ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
IX MAHDOLLINEN TUKI MFB:LLE
(56)
Komissio mainitsi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että lainalle A myönnetty sataprosenttinen takaus on mahdollisesti MFB:lle myönnettyä valtiontukea, sillä eräiden ristiriitaisten tietojen pohjalta näytti siltä, että investointiluotossa oli kyse olemassa olevasta lainasta (siinä tapauksessa myöhempi takaus olisi voitu katsoa pankille annetuksi tueksi siltä osin kuin se lisäisi lainan takaisinmaksun todennäköisyyttä). Tutkimuksen aikana on kuitenkin käynyt ilmi, että laina A on uusi laina, jota koskeva sopimus allekirjoitettiin 26 päivänä tammikuuta 2009, joten sataprosenttinen valtiontakaus ei sisältänyt valtiontukea MFB:lle.
X VALTIONTUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
X.1 Yleistä
(57)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 1 kohdassa määriteltyyn pääsääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.
(58)
Seuraavassa komissio arvioi toimenpiteiden soveltuvuutta kyseisten poikkeuksien nojalla. Heti aluksi on kuitenkin todettava, ettei Unkari ole esittänyt mitään perusteita tuen soveltuvuudelle sisämarkkinoille.
X.2 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaiset poikkeukset
(59)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan poikkeukset eivät sovellu tässä käsiteltävään tapaukseen, koska toimenpide ei ole sosiaalista tukea, sitä ei ole myönnetty yksittäisille kuluttajille, sen tarkoituksena ei ole luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaaminen eikä sitä ole myönnetty taloudellisen haitan korvaamiseksi sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
X.3 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaiset poikkeukset
(60)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa mainitaan lisää poikkeuksia. Komissio arvioi seuraavassa aluksi toimenpiteiden soveltuvuutta 107 artiklan 3 kohdan a, c ja d alakohdan nojalla ja sen jälkeen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.
(61)
Sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Unkarin koko alue katsottiin valtion liittymishetkellä tällaiseksi alueeksi, ja useimmat sen alueista ovat edelleen tukikelpoisia. (27)
(62)
Tukikelpoisille alueille myönnetyn valtiontuen soveltuvuutta sisämarkkinoille käsitellään alueellisia valtiontukia koskevissa komission suuntaviivoissa vuosille 2007-2013 (jäljempänä ’aluetukea koskevat suuntaviivat’) (28). Toimenpiteet eivät kuitenkaan ole aluetukea koskevien suuntaviivojen mukaisia. Investointiluotto oli myönnetty investointiin, joka oli saatettu loppuun jo aiemmin (29), joten se ei täytä aluetukea koskevissa suuntaviivoissa vaadittua kannustavaa vaikutusta. Mahdollisen toimintatuen osalta voidaan todeta, että tuella ei edistetä minkään toiminnan tai talousalueen kehitystä eikä se ole väliaikaista tai ajan mittaan alenevaa eikä tuen taso ole suhteessa niihin taloudellisiin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään. (30)
(63)
Edellä olevan perusteella komissio katsoo, ettei tukeen voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta.
(64)
Sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa sallitaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio on antanut lukuisia suuntaviivoja ja tiedonantoja selittääkseen, miten se soveltaa edellä mainittuun määräykseen sisältyvää poikkeusta.
(65)
Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen osalta komissio toteaa, että sisämarkkinoille soveltuvalle tuelle asetetut edellytykset eivät näytä täyttyvän (riippumatta siitä, onko yritys oikeutettu tukeen suuntaviivojen nojalla). Pelastamistuen osalta voidaan todeta, että toimenpiteet eivät rajoitu välttämättömään, sillä ne ovat voimassa yli kuusi kuukautta. Unkarin viranomaiset eivät myöskään ole osoittaneet, että toimenpiteet olisivat oikeutettuja vakavien sosiaalisten ongelmien perusteella tai että niillä ei olisi haitallisia vaikutuksia muihin jäsenvaltioihin. Rakenneuudistustuen osalta komissio ei voi rakenneuudistussuunnitelman puuttuessa arvioida sitä, voidaanko tuella palauttaa yrityksen pitkäaikainen elinkelpoisuus, rajoittuuko tuki välttämättömään ja vältetäänkö kohtuuton kilpailun vääristyminen.
(66)
Sen vuoksi komissio toteaa, että toimenpiteet eivät ole sisämarkkinoille soveltuvaa pelastamis- tai rakenneuudistustukea.
(67)
Komission mukaan tuen luonteen ja ominaispiirteiden takia tässä asiassa ei voida soveltaa mitään niistä poikkeuksista, jotka on määritelty muissa 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvissa suuntaviivoissa ja tiedonannoissa.
(68)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen voidaan julistaa SEUT-sopimuksen mukaiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä ei selvästikään koske nyt käsiteltävänä olevaa tapausta.
X.4 Sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi tilapäisten puitteiden nojalla
(69)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(70)
Komissio huomauttaa, että käsiteltävänä olevalla tuella ei pyritä edistämään Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta.
(71)
Jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamisen osalta komissio on antanut tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (31) (jäljempänä ’tilapäiset puitteet’).
(72)
Komissio katsoo Unkarin viranomaisten toimittamien taloudellisten tietojen (32) pohjalta, että yritys ei näyttänyt olleen vaikeuksissa ennen maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin puhkeamista. Kuten edellä 33 kappaleessa todettiin, yrityksen oma pääoma ylitti liikkeeseen lasketun osakepääoman, yritys ei täyttänyt kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä velallisen kaikkia velkoja koskevaan maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamiselle, ja sen liiketoiminnan tulos ja nettotulos olivat positiiviset koko vuoden 2008 osalta. Ongelmat, jotka johtivat tuotannon keskeyttämiseen, ilmenivät vasta talouskriisin puhjettua. Sen vuoksi komissio katsoo, että 1 päivänä heinäkuuta 2008 Nitrogénművek ei ollut pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Se on siis oikeutettu tukeen tilapäisten puitteiden nojalla.
(73)
Toimenpiteet eivät kuitenkaan vastaa tilapäisten puitteiden 4.2 kohtaa, jossa käsitellään tuen rajattua sisämarkkinoille soveltuvaa määrää, sillä toimenpiteitä ei toteutettu tukiohjelman muodossa ja tuen määrä näyttää ylittävän 500 000 euroa. Lisäksi vaikka takauksia arvioitaisiin erikseen, ne eivät ole tilapäisten puitteiden 4.3 kohdassa tarkoitettuja takauksina myönnettyjä tukia, sillä maksetut takausmaksut (33) ovat pienemmät kuin tilapäisten puitteiden nojalla sovellettavat safe harbour -maksut (34). Unkari ei myöskään ole osoittanut, että palkkakuluja koskeva kriteeri olisi täyttynyt. Rahoitus ei myöskään ole tukea vihreiden tuotteiden tuotantoon (puitteiden 4.5 kohta) eikä riskipääomaa (4.6 kohta).
(74)
Tuettuja lainoja koskevaa tilapäisten puitteiden 4.4 kohtaa sovelletaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 tehtyihin lainasopimuksiin, joiden laina-aika voi olla mikä tahansa. (35) Tutkittavina olevia toimenpiteitä koskeva sopimus tehtiin tilapäisten puitteiden voimaantulon jälkeen mutta ennen joulukuun 31 päivää vuonna 2010. Sen vuoksi toimenpiteet voivat olla tukikelpoisia.
(75)
Komissio kuitenkin toteaa, että toimenpiteistä todellisuudessa peritty korvaus oli pienempi kuin tilapäisten puitteiden nojalla sisämarkkinoille soveltuva vähimmäiskorko.
(76)
Asianomaisen kohdan mukaan ”komissio hyväksyy julkisten tai yksityisten lainojen myöntämisen korolla, joka vastaa vähintään keskuspankin yliyön korkoa sekä preemiota, joka vastaa pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välistä erotusta. Tähän lisätään luottoriskin takuumaksu, joka vastaa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annetussa komission tiedonannossa tarkoitettua tuensaajan riskiprofiilia.”
(77)
Euromääräisen lainan (laina A) osalta pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välinen erotus on 64 peruspistettä. Euroopan keskuspankin yliyön korko (EONIA) oli 26 päivänä tammikuuta 2009 (36) 1,228 prosenttia. Tuensaajan luottokelpoisuusluokitus ja lainan vakuudet huomioon ottaen (ks. 48 kappale edellä) korkoon on lisättävä vielä 400 peruspisteen marginaali. Tilapäisten puitteiden nojalla sallittu tuettu korko olisi siis 5,868 prosenttia. Toimenpiteen todelliset rahoituskustannukset (4,362 %) olivat kuitenkin tätä pienemmät.
(78)
Unkarin forintteina annetun lainan (laina B) osalta Unkarin viranomaiset korostivat asiassa N 78/09 (37), että pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välinen erotus on 26 peruspistettä. Unkarin keskuspankin yliyön korko oli 26 päivänä tammikuuta 2009 (38) 9,14 prosenttia. Tuensaajan luottokelpoisuusluokitus ja lainan vakuudet huomioon ottaen korkoon on lisättävä vielä 400 peruspisteen marginaali. Siten tilapäisten puitteiden nojalla sallittu tuettu korko olisi 13,40 prosenttia. Toimenpiteen todelliset rahoituskustannukset (12,44 %) olivat kuitenkin tätä pienemmät.
X.5 Päätelmä toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille
(79)
Edellä esitetyn pohjalta komissio toteaa, että laina A ja laina B ovat tuettuja lainoja, jotka soveltuvat osittain sisämarkkinoille tilapäisten puitteiden nojalla.
(80)
Komissio katsoo erityisesti, että toimenpiteistä maksetun todellisen korvauksen ja tuetun koron välinen ero ei sovellu sisämarkkinoille. Sen sijaan tuetun koron ja suuntaa antavan markkinakoron välinen ero soveltuu väliaikaisten puitteiden nojalla sisämarkkinoille.
XI TAKAISINPERINTÄ
(81)
SEUT-sopimuksen ja Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on valtuudet määrätä jäsenvaltio kumoamaan valtiontuki tai muuttamaan sitä, jos komissio katsoo, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. (39) Voimassa olevan oikeuskäytännön mukaan valtion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa tukea edeltänyt tilanne. (40) Tässä yhteydessä tuomioistuin on vahvistanut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisella tuella saamansa määrät, jolloin se menettää markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu. (41)
(82)
Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (42) 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.
(83)
Koska käsiteltävänä olevat toimenpiteet on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja osittain sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, on sisämarkkinoille soveltumaton osuus perittävä takaisin, jotta markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne voidaan palauttaa. Tämän vuoksi takaisinperintä on aloitettava siitä päivästä lukien, jona etua alkoi kertyä tuensaajalle ja jona tuki on ollut tuensaajan käytettävissä. Korkoa maksetaan varsinaiseen takaisinperintäpäivään asti.
(84)
Ottaen huomion edellä oleva X.5 osa on toimenpiteen sisämarkkinoille soveltumattomaksi tukiosuudeksi katsottava tilapäisissä puitteissa tarkoitetun sisämarkkinoille soveltuvan tuetun koron ja todellisten rahoituskustannusten (eli korko ja takausmaksu) välinen ero.
(85)
Unkarin viranomaisten on laskettava takaisin perittävä määrä.
XII PÄÄTELMÄ
(86)
Edellä esitetyn pohjalta komissio toteaa, että Nitrogénművekille annetut lainat A ja B ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(87)
Komissio toteaa lisäksi, että laina A ja laina B ovat tuettuja lainoja, jotka soveltuvat tilapäisten puitteiden nojalla osittain sisämarkkinoille. Erityisesti tilapäisissä puitteissa tarkoitetun tuetun koron ja suuntaa antavan markkinakoron välinen erotus soveltuu sisämarkkinoille. Sen sijaan toimenpiteistä perityn todellisen korvauksen ja tuetun koron välinen ero ei sovellu sisämarkkinoille.
(88)
Koska laina A ja laina B on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja osittain sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, on sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus perittävä takaisin markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinneen tilanteen palauttamiseksi.
(89)
Unkarin viranomaisten on laskettava takaisin perittävä määrä. Se lasketaan selvittämällä tilapäisissä puitteissa tarkoitetun sisämarkkinoille soveltuvan tuetun koron ja todellisten rahoituskustannusten (eli korko ja takausmaksu) välinen ero.
(90)
Komissio toteaa lisäksi, että lainalle A myönnetty sataprosenttinen takaus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, MFB:lle myönnettyä valtiontukea,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Unkarin Péti Nitrogénművek Zrt:lle myöntämät 52 miljoonan euron investointiluotto ja 10 miljardin Unkarin forintin lyhtyaikainen luotto ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
1. Valtiontuki, jonka Unkari on myöntänyt Péti Nitrogénművek Zrt:lle vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, on osittain sisämarkkinoille soveltuvaa ja osittain sisämarkkinoille soveltumatonta.
2. Sääntöjenvastainen valtiontuki, joka muodostuu tilapäisten puitteiden mukaisen tuetun koron ja asianomaisen viitekoron välisestä erotuksesta, soveltuu sisämarkkinoille.
3. Sääntöjenvastainen valtiontuki, joka muodostuu toimenpiteistä perittävän todellisen korvauksen ja tilapäisten puitteiden mukaisen tuetun koron välisestä erotuksesta, ei sovellu sisämarkkinoille.
4. Unkarin on lopetettava 3 kohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntäminen heti, kun tämä päätös on annettu sille tiedoksi.
3 artikla
1. Unkarin on perittävä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.
2. Takaisin perittävistä määristä on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.
3. Korolle on laskettava korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.
4 artikla
1. Edellä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.
2. Unkarin on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.
5 artikla
1. Unkarin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
c)
asiakirjat, joilla voidaan osoittaa, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Unkarin on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka kun 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Unkarin on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2010.