РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 14 декември 2010 година
относно държавна помощ C 8/10 (ex N 21/09 и NN 15/10), приведена в действие от Гърция в полза на Varvaressos S.A.
(нотифицирано под номер C(2010) 8923)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/414/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на помощ C 8/10 (ex N 21/09 и NN 15/10) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 5 ноември 2007 г. Комисията получи уведомление от Гърция относно мярка за помощ за оздравяване в полза на Varvaressos S.A. (наричано по-долу „Varvaressos“). След обмен на информация на 16 юли 2008 г. Комисията прие решение „без възражения“ относно мярката, за която бе подадено уведомлението.
(2)
На 15 януари 2009 г. Комисията получи уведомление от Гърция относно мярка за помощ за преструктуриране в полза на Varvaressos.
(3)
След обмен на информация на 9 март 2010 г. Комисията откри официална процедура по разследване относно помощта за преструктуриране, за която Гърция изпрати уведомление на 15 януари 2009 г., както и относно държавна гаранция, неправомерно предоставена от Гърция на Varvaressos през 2007 г. Във връзка с последното Комисията посочи възможността да отмени решението си от 16 юли 2008 г. за одобряване на помощта за оздравяване в полза на Varvaressos, за която бе подадено уведомление.
(4)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 10 март 2009 г. (3) След откриването на процедурата Гърция представи мнения и информация на 28 юли 2010 г. На 18 юни 2010 г. Varvaressos също представи мнения и информация Накрая, други трети страни представиха мнения на 4 юни 2010 г., 14 юни 2010 г. и 17 юни 2010 г. (4)
(5)
С писмо от 9 юли 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация относно горепосочените държавни мерки. Гръцките власти отговориха с писмо от 14 септември 2010 г.
(6)
По искане на получателя беше проведена среща на 14 юли 2010 г. На нея беше обсъден измененият план за преструктуриране.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Получателят
(7)
Дружеството Varvaressos е създадено през 1975 г. и развива дейност на текстилния пазар като предачна фабрика (производство на прежди и търговия с тях). То осъществява износ на прежди за 20 държави, включително Германия, Франция, Австрия, Италия, Испания, Обединеното кралство и Словения. През 2009 г. дружеството е реализирало 52 % от продажбите си в държави-членки на ЕС, различни от Гърция (57 % през 2008 г., 67 % през 2007 г.), 42 % в Гърция (40 % през 2008 г., 32 % през 2007 г.) и 6 % в държави, които не са членки на ЕС (2 % през 2008 г., 1 % през 2007 г.).
(8)
През 2009 г. дружеството е имало средно 205 служители (техният брой е бил 212 през 2008 г.) и оборот от 19 млн. EUR. Въз основа на данни от 2007 г. то заема 10-о място на гръцкия текстилен пазар. Неговият дял на пазара на прежди през 2008 г. е възлизал на […] %.
(9)
В периода 2004-2009 г. годишният оборот на дружеството е намалял от 28,4 млн. EUR на 19,2 млн. EUR (спад от 32 %). През периода 2006-2009 г. дружеството е натрупало загуби, които са се увеличили от 2 млн. EUR през 2006 г. на 17,2 млн. EUR през 2009 г. Основните финансови данни на дружеството за годините от 2004-2009 г. са показани в таблица 1 по-долу.
Таблица 1
Основни финансови данни на Varvaressos за 2004-2009 г.
(в млн. EUR)
2004 г.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Оборот
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Печалба преди облагане с данъци (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Натрупани загуби
няма данни
няма данни
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Регистриран капитал
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Собствен капитал
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Дълг/собствен капитал
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Източник: Данни от финансовите отчети за периода 2004-2009 г.
2.2. Мерките
(10)
В периода 2007-2008 г. на Varvaressos са предоставени две държавни мерки: държавна гаранция за разсрочване на съществуващи заеми, за която не е подадено уведомление, през май 2007 г. (мярка 1) и държавна гаранция за нов заем за оздравяване, за която е подадено уведомление и която е одобрена от Комисията през юли 2008 г. (мярка 2). През януари 2009 г. Гърция изпрати уведомление относно мярка за помощ за преструктуриране под формата на преки безвъзмездни средства (мярка 3).
2.2.1. Планът за възстановяване от 2006 г.
(11)
За да получи горепосочената помощ, през декември 2006 г. Varvaressos представи на гръцките власти план за възстановяване, озаглавен „Стратегически и бизнес план за периода 2006-2011 година“. В него се описват стратегическата цел на дружеството и необходимите действия, както и прогнозираното финансово положение на дружеството за периода 2006-2011 г. В плана се предвижда: а) увеличаване на дела на специалните влакна в общото производство от […] % през 2007 г. на […] % през 2011 г. с цел увеличаване на маржа на печалба на дружеството; б) намаляване на общия производствен капацитет от […] хиляди тона през 2007 г. на […] хиляди тона през 2008-2011 г.; и в) намаляване на персонала на дружеството от 237 служители през 2007 г. на 217 служители през 2011 г.
(12)
Дългосрочните заеми на дружеството в размер на 15,6 млн. EUR се очаква да бъдат погасени до края на 2010 г. Също така за периода 2006-2009 г. се очакват разходи в размер на [1-2] млн. EUR за инвестиции в реорганизацията на управлението на дружеството и пренасочване на производството му към по-печеливши продукти. Необходимата държавна помощ за периода 2007-2011 г. възлиза на 13,5 млн. EUR за компенсиране на неуспешните инвестиции през периода 2000-2005 г., които са довели до затруднения за дружеството. Очаква се дружеството да постигне жизнеспособност през 2010 г. с печалба преди облагане с данъци в размер на 1 млн. EUR и марж на печалбата от 3,5 % (през 2011 г. положителна печалба преди облагане с данъци в размер на 0,8 млн. EUR с 2,6 % марж на печалбата). Очаква се продажбите да се увеличат от 26,2 млн. EUR през 2006 г. на 29,3 млн. EUR през 2011 г. (увеличение от 12 %).
2.2.2. Мярка 1: държавната гаранция от 2007 г., за която не е подадено уведомление
(13)
На 30 май 2007 г. Гърция издаде министерско решение за предоставяне на държавна гаранция на Varvaressos като обезпечение за разсрочване на съществуващите заеми на дружеството на обща стойност 22,7 млн. EUR. Гаранцията е трябвало да покрива 80 % от заемите, т.е. 18,2 млн. EUR. В действителност обаче тя надвишава общата сума на свързания с нея заем (вж. съображение 16 по-долу).
(14)
Преди разсрочването от 2007 г. само част от активите от недвижимо имущество на дружеството са били ипотекирани за покриване на неговите заеми. В контекста на разсрочването от 2007 г. останалата част от активите от недвижимо имущество на дружеството са ипотекирани допълнително. Тази ипотека е учредена в полза на банките заемодатели на дружеството, а не на държавата. Според гръцкото законодателство (5) обаче преди да изплати гаранцията при поискването ѝ, държавата първо трябва да получи обезпеченията за гарантираните заеми.
(15)
За тази мярка никога не е подавано уведомление до Комисията. Вместо това в уведомлението относно помощта за оздравяване от 5 ноември 2007 г. Гърция посочва, че дружеството не е получавало помощ за оздравяване или преструктуриране преди това.
(16)
Тази мярка се основава на гаранционна схема, за която не е подадено уведомление, одобрена от гръцкото Министерство на финансите на 26 януари 2007 г. Схемата предоставя държавни гаранции за разсрочване на заемите, неизплатени към 31 декември 2006 г., независимо дали са били просрочени или не, под формата на нов заем. Свързаните с тази схема заеми са предоставени на промишлени, минни, животновъдни и хотелски дружества, установени и упражняващи дейността си в област Imathia, Северна Гърция, за инвестиции в дълготрайни активи и оборотен капитал. В схемата не е била предвидена премия за държавната гаранция. Въз основа на една от разпоредбите ѝ гаранцията в крайна сметка покрива максимална сума в размер на 30 млн. EUR плюс лихвата, следователно сума, по-голяма от размера на свързаните с нея заеми (22,7 млн. EUR) (6).
2.2.3. Мярка 2: държавната гаранция от 2008 г., за която е подадено уведомление
(17)
На 16 юли 2008 г. Комисията одобри помощ за оздравяване за Varvaressos, за която е подадено уведомление, под формата на държавна гаранция за заем в размер на 2,4 млн. EUR (7). Решението е прието въз основа на информацията, че на дружеството не е предоставяна помощ за оздравяване или преструктуриране преди това (8) и поради това отговаря на условията за помощ за оздравяване.
(18)
Гаранцията е предоставена без премия за гаранта (държавата) и покрива целия размер на заема, т.е. 2,4 млн. EUR.
(19)
Съгласно уведомлението за мярката, изпратено от гръцките власти на 5 ноември 2007 г., от общия размер на помощта [1-2] млн. EUR са за финансирането на следните инвестиции: а) реорганизацията и модернизацията на управлението на дружеството ([…] млн. EUR), извършени през периода 2006-2009 г.; и б) пренасочването на производството към по-печеливши продукти ([…] млн. EUR), извършено през периода 2007-2009 г. Тези инвестиции също така са част от плана за преструктуриране, представен на 15 януари 2009 г., и е трябвало да бъдат осъществени през същия период от време, както плана (вж. съображения 22-23 и 42-43 по-долу).
2.2.4. Мярка 3: преките безвъзмездни средства от 2009 г., за които е подадено уведомление
(20)
На 15 януари 2009 г. Гърция изпрати уведомление за преки безвъзмездни средства в размер на 14 млн. EUR за финансиране на плана за преструктуриране на дружеството.
(21)
Според представения план за преструктуриране затрудненията на дружеството са се дължали на големите финансови разходи в рамките на инвестиционна програма, осъществена през периода 2000-2005 г., големите оперативни разходи и недостатъци в управлението.
(22)
Планът обхваща периода 2006-2011 г. Той бе надлежно актуализиран и коригиран в хода на официалната процедура по разследване. Основната идея на процеса на преструктуриране предвижда пълното изплащане на повечето банкови заеми на дружеството (включително и на заема, за който е одобрена помощ за оздравяване през юли 2008 г.), намаляване на производството и на служителите (9), пренасочването на производството към по-печеливши продукти (делът на производство на специални прежди спрямо общото производство да нарасне до […] % до 2012 г.) и реорганизацията и модернизацията на управлението на дружеството.
(23)
Съгласно трите сценария на плана за преструктуриране (сценарии в междинния, най-добрия и най-лошия случай), дружеството ще възстанови дългосрочната си жизнеспособност до края на 2011 г.
(24)
При всичките три сценария продажбите на дружеството се очаква да нараснат, а разходите и разноските (без амортизация) да намалеят. Следователно печалбата преди облагане с данъци + амортизацията (EBT + D) (10) на дружеството се очаква да бъде отрицателна през 2010 г. и положителна през 2011 г. в края на периода на преструктуриране. Същевременно през 2011 г. възвръщаемостта на собствения капитал на дружеството (ROE) (11) ще бъде по-висока от разходите му по заемите (12) (според сценария в междинния и в най-добрия случай) или равна на тях (според сценария в най-лошия случай).
3. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(25)
В решението си за откриване на процедурата Комисията посочва, че съвместимостта на мерките за помощ следва да бъде оценена въз основа на Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (наричани по-долу „Насоките за оздравяване и преструктуриране“) (13). Поради това Комисията направи първоначална оценка на мерките за помощ въз основа на критериите, определени в Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(26)
Първо, Комисията отбеляза, че Гърция не я е уведомила за държавната гаранция, предоставена по-рано на Varvaressos през май 2007 г. Комисията също така отбеляза, че в уведомлението си за помощта за оздравяване през ноември 2007 г. Гърция я е информирала, че Varvaressos не е получавало помощ за оздравяване или преструктуриране преди това. Впоследствие Комисията изрази съмнение дали би счела в решението си от юли 2008 г., че дружеството отговаря на условията за помощ за оздравяване, ако Гърция не беше подала неточна информация относно гаранцията от 2007 г.
(27)
Второ, в контекста на гаранцията от 2007 г. Комисията също постави под въпрос допустимостта на дружеството по отношение на условията за помощта за преструктуриране, за която е подадено уведомление, т.е. дали е спазен принципът за еднократната помощ.
(28)
По отношение на положението на получателя като предприятие в затруднение Комисията отбеляза, че предвид загубите и спада в продажбите, претърпени от него през предходните години, Varvaressos може да бъде определено като предприятие в затруднение. Комисията обаче изрази съмнения, че Varvaressos действително е било предприятие в затруднение при предоставянето на гаранцията от 2007 г., тъй като се предполага, че дружеството е можело да постигне разсрочването на съществуващите си заеми с тези банки и без публична намеса.
(29)
Що се отнася до възстановяването на жизнеспособността Комисията изрази съмнения относно графика на плана, в който се предвижда възстановяване на дългосрочната жизнеспособност до края на 2009 г. Тъй като 2009 г. е приключила и основната част от преструктурирането все още не е изпълнена, Комисията счете, че представената за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност времева рамка вече не може да се счита за реалистична.
(30)
Освен това Комисията изрази съмнения относно представените проучвания на пазара на прежди, които са от 2007 г. Като се има предвид, че вече са изтекли две години и че оттогава са настъпили съществени промени в световната икономика, възможно е тези проучвания вече да са остарели. Поради това Комисията изиска нов набор от данни и прогнози и по-нови пазарни проучвания.
(31)
Що се отнася до избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията Комисията изрази съмнения относно двете предложени компенсаторни мерки. Те са: а) затварянето на една от трите фабрики на дружеството - тази в Naoussa; и б) продажбата на дяловото участие в дъщерното дружество „Thiva Ginning Mills SA“. И двете мерки на първо време са счетени за необходими за постигане на дългосрочната жизнеспособност на получателя и следователно не компенсират конкурентите на дружеството за нарушаването на конкуренцията.
(32)
Накрая, що се отнася до ограничаването на размера на помощта до необходимия минимум, Комисията счете Varvaressos за голямо предприятие за целите на оценката (през 2006 г. то е имало годишен оборот от 28 млн. EUR) и посочи, че то се намира в регион, който отговаря на условията за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Въз основа на гореизложеното Комисията определи собствения принос на дружеството по принцип да бъде най-малко 40 % от общата стойност на плана.
4. МНЕНИЕ НА ГЪРЦИЯ
(33)
Информацията, предоставена от гръцките власти относно предполагаемите мерки за държавна помощ, може да бъде обобщена, както следва:
4.1. Гаранцията от 2007 г. като държавна помощ
(34)
Гърция признава, че е предоставила държавната гаранция от май 2007 г. Гърция обаче твърди, че тя не представлява държавна помощ. По-специално, Гърция твърди, че: а) банките заемодатели биха се съгласили с разсрочването на заемите дори и без държавната гаранция; б) не е имало нужда от държавна гаранция, тъй като заемите са били достатъчно добре покрити при разсрочването от активи на стойност, по-висока от неизплатената сума; и в) държавната гаранция от 2007 г. не е подобрила способността на дружеството да набира средства на капиталовия пазар, тъй като Varvaressos все още е било в състояние само да набира средства.
4.2. Получателят като „предприятие в затруднение“ през 2007 г.
(35)
Гърция твърди, че Varvaressos действително е било предприятие в затруднение през 2007 г. и че единствено вследствие на свободните от тежести активи със значителна стойност то е можело да има достъп до финансовия пазар без държавна гаранция.
(36)
Гърция също така твърди, че разсрочването на заемите през 2007 г. не е било достатъчно за дружеството, за да финансира преструктурирането си. То е било използвано само за реорганизация на съществуващия голям дълг. Все още е било необходимо ново финансиране и то не е било получено чрез разсрочването на заемите през 2007 г. Поради това дружеството не е било в състояние само да възстанови жизнеспособността си и се е наложило държавата да се намеси. Следователно Varvaressos изпълнява критерия от точка 9 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(37)
В този контекст Гърция твърди, че ако мярката от 2007 г. се счита за държавна помощ, дружеството е отговаряло на условията за получаване на помощ за оздравяване и преструктуриране.
4.3. Принципът за еднократна помощ
(38)
Според Гърция всичките три разглеждани мерки (държавната гаранция от 2007 г., държавната гаранция от 2008 г. и преките безвъзмездни средства, за които е подадено уведомление) са били предоставени, за да се улесни изпълнението на един-единствен план за преструктуриране.
(39)
През декември 2006 г. Varvaressos е кандидатствало за помощ за оздравяване и преструктуриране и е представило същия план като плана, за който е уведомена Комисията по-късно през януари 2009 г. Разликата във времето между заявлението за помощ за оздравяване и преструктуриране, подадено до гръцките власти (декември 2006 г.), и изпратеното до Комисията уведомление за преките безвъзмездни средства от 2009 г. (януари 2009 г.) се дължи единствено на административни проблеми, а не на периодично повтарящи се проблеми и повторна необходимост от държавна намеса.
(40)
Също така гаранцията от 2007 г. (мярка 1) е била предназначена за справяне с финансовите проблеми на дружеството в краткосрочен план, давайки му възможност да се съвземе чрез двегодишно замразяване на вноските по заемите. Другите мерки са били предназначени за разрешаване на финансовите проблеми на дружеството в дългосрочен план. Същевременно всичките три мерки са от общ характер, тъй като всички те са насочени към разрешаването на проблема с банковите заеми на дружеството.
(41)
Накрая Гърция твърди, че всичките трите мерки са част от един и същ процес на преструктуриране и поради това принципът за еднократната помощ не е нарушен.
4.4. Разходи за преструктуриране и собствен принос
(42)
Разходите за преструктуриране се състоят от преструктуриране на дългосрочните банкови заеми (23 млн. EUR), преструктуриране на работните места (1 млн. EUR), инвестиции (3 млн. EUR) и преструктуриране на активите (1 млн. EUR). Тези разходи възлизат общо на 28 млн. EUR) (14).
(43)
Гърция твърди, че общите разходи за преструктурирането ще бъдат финансирани с 14 млн. EUR като държавна помощ и 14 млн. EUR като собствен принос. Собственият принос се състои от приходи от […] и 1 млн. EUR от продажбата на дяловото участие в дъщерно дружество през 2007 г.
4.5. Избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията
(44)
По отношение на компенсаторните мерки планът първоначално (преди откриването на официалната процедура по разследване) предвиждаше: а) спирането на експлоатацията на една от трите фабрики на дружеството, което е започна през 2007 г. и приключи през 2008 г.; и б) продажбата на дяловото участие в дъщерно дружество, която бе извършена през 2007 г. Дружеството заяви, че през 2005 г. и 2006 г. това дъщерно дружество е било губещо.
(45)
След откриването на официалната процедура по разследване Гърция предложи следните алтернативни компенсаторни мерки:
-
оттеглянето на дружеството от гръцкия пазар с най-малко 10 % в сравнение с продажбите в Гърция през 2009 г. за периода до края на 2013 г., т.е. две години след края на преструктурирането;
-
забраната на всякакъв вид държавна помощ за дружеството за периода до края на 2013 г., т.е. две години след края на преструктурирането.
(46)
Гърция твърди, че в случая с Varvaressos има причини, които оправдават налагането на по-малко строги компенсаторни мерки и намаляването на размера на собствения принос.
(47)
По-специално Гърция посочва, че Varvaressos се намира в областта Imathia, която е подпомагана област, получаваща регионална помощ. Равнището на безработица в Imathia е два пъти по-високо от средното за страната, а нейният БВП е 70 % от средния за страната. Същевременно броят на текстилните дружества/предприятията за облекла в Imathia е намалял от 296 до 181 през 2008 г. (намаление с 39 %). И накрая, през последните няколко години 56 % от работните места в дружествата с повече от десет служители са били закрити.
(48)
Гърция посочва също, че размерът на дружеството Varvaressos е намалял значително от 2006 г. поради затварянето на една от трите му фабрики и продажбата на неговото дъщерно дружество. Затварянето на фабриката е довело до намаляване на работната ръка от […] човекочаса и намаляване на производствения капацитет с 30 %, което освен това е необратимо (поради бракуването като скрап или продажбата на оборудването). Продажбата на дъщерното дружество е довела до намаляване на годишния оборот в размер на 6,7 млн. EUR. Като цяло пазарният дял на дружеството е намалял с 27 % по отношение на стойността на продажбите и с 30 % по отношение на обема на продажбите. Освен това дружеството напълно се е оттеглило от пазарите в Естония, Унгария и Румъния и частично от пазарите в Австрия, Германия, Франция, Обединеното кралство, България, Чешката република, Италия и Полша (оттеглянето варира между […] % и […] %).
5. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ
(49)
Комисията получи мнение от Varvaressos. Неговите доводи съвпадаха до голяма степен с доводите, представени от гръцките власти.
(50)
Комисията също така получи мнения от други трети страни, свързани с дейностите на Varvaressos или засегнати от тях. Във всички мнения се съдържаха похвали относно състоянието на получателя както като дружество, допринасящо за местната икономика, така и като дружество със стабилно положение. Беше посочено също, че прекратяването на дейността на дружеството би довело до значително намаляване на заетостта и производствения капацитет в Гърция и по-специално в Imathia. Освен това беше заявено, че помощта за Varvaressos не води до каквото и да било нарушаване на конкуренцията предвид минималния пазарен дял на дружеството.
6. ОЦЕНКА: НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
6.1. Мерки 1 и 2: държавните гаранции от 2007 г. и 2008 г.
(51)
В член 107, параграф 1 от ДФЕС за несъвместима с вътрешния пазар се обявява всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на определени стоки, доколкото тя засяга търговията между държавите-членки. Следователно, за да се счита за държавна помощ, дадена мярка трябва да изпълнява следните четири критерия.
(52)
Първо, мярката трябва да бъде предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси. Държавните гаранции излагат на риск държавните ресурси, тъй като при поискването им се изплащат от държавния бюджет. Освен това гаранция, която не е възнаградена подобаващо, предполага загуба на финансови средства за държавата. В допълнение, държавните гаранции се предоставят чрез решенията на компетентните министерства. В разглеждания случай гаранциите от 2007 г. и 2008 г. са предоставени на Varvaressos по решение на гръцкото Министерство на финансите. Следователно критерият за държавни ресурси е изпълнен.
(53)
Второ, мярката трябва да предоставя предимство на получателя. Комисията счита, че двете въпросни гаранции са предоставили неправомерно предимство на Varvaressos. В действителност поради причините, посочени в Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции („Известието относно гаранциите“) (15), раздели 2.2 и 3.2, когато заемополучателят не заплаща за гаранцията цена, ориентирана спрямо пазара, той получава предимство. В някои случаи заемополучателят, като предприятие във финансово затруднение, без държавна гаранция не би могъл да намери финансова институция, която е готова да му даде заем при каквито и да било условия.
(54)
В точка 3.2 от Известието относно гаранциите Комисията е определила три кумулативни условия, които счита за достатъчни, за да се изключи наличието на държавна помощ (т.е. предимство) под формата на гаранция. Те са:
-
заемополучателят не е във финансово затруднение;
-
гаранцията не покрива повече от 80 % от неизплатения остатък от заема;
-
размерът на гаранцията може да бъде надлежно изчислен в момента на предоставянето;
-
за гаранцията е платена цена, ориентирана спрямо пазара.
(55)
При прилагането на тези критерии към разглеждания случай Комисията установява, че:
-
Varvaressos е бил във финансово затруднение (16) в момента на предоставянето както на гаранцията от 2007 г., така и на гаранцията от 2008 г.
-
Второ, както е посочено в съображения 13, 16 и 18, и двете гаранции - както гаранцията от 2007 г., така и гаранцията от 2008 г. - покриват повече от 100 % от заема.
-
Трето, по отношение на гаранцията от 2007 г. Комисията отбелязва, че не е било възможно да се изчисли надлежно размерът на гаранцията в момента на предоставянето ѝ. Това се доказва от факта, че според предоставената от гръцките власти информация (вж. съображения 13 и 16 по-горе) гаранцията първоначално е трябвало да покрива 80 % от заема или 18,2 млн. EUR, но в крайна сметка, въз основа на една от разпоредбите на гаранционната схема, е покрила 30 млн. EUR.
-
Четвърто, и двете гаранции от 2007 г. и 2008 г. са предоставени за заеми на предприятие в затруднение и не са предвиждали премия за гаранта (държавата). Самият факт, че не е била платена такса в замяна на гаранциите може да означава, че мерките са предоставили предимство на Varvaressos. Гаранция без плащане на премия не е налична на търговския банков пазар. Това е още по-вярно за гаранциите, предоставени на предприятия в затруднение, които са с голям риск от неизпълнение.
(56)
Въз основа на гореизложеното Комисията заключи, че дружеството не би получило гаранциите от 2007 г. и 2008 г. при същите условия на пазара и следователно тези мерки са предоставили предимство.
(57)
Трето, за да бъде счетена за помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката трябва да има избирателен характер. Гаранцията от 2007 г. се основава на секторна схема, а гаранцията от 2008 г. е била ad hoc мярка за Varvaressos. Следователно критерият за избирателен характер действително е изпълнен.
(58)
Накрая, мярката трябва да нарушава конкуренцията и да засяга търговията между държавите-членки. Дружеството Varvaressos упражнява дейност в сектор, в който продуктите се търгуват в значителна степен между държавите-членки и който е обект на засилена конкуренция. По времето, когато са предоставени мерките за помощ, Varvaressos е реализирало по-голяма част от продажбите си в други държави-членки (вж. съображение 7 по-горе). Също така въпросните мерки за помощ са предоставили на Varvaressos предимство пред конкурентите му (вж. съображения 53-56 по-горе). Когато държавната помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в търговията между държавите-членки, тези други предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. Следователно критерият за нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията между държавите-членки действително е изпълнен.
(59)
Въз основа на гореизложеното се стига до заключението, че държавните гаранции от 2007 г. и 2008 г. (мерки 1 и 2) представляват държавна помощ в полза на Varvaressos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.2. Мярка 3: преките безвъзмездни средства от 2009 г., за които е подадено уведомление
(60)
Що се отнася до критерия за държавни ресурси и отговорност на държавата, тези преки безвъзмездни държавни средства са предоставени от държавния бюджет и са одобрени от отговорното министерство. Следователно критерият е изпълнен.
(61)
Що се отнася до критерия за предимство, предоставянето на преките безвъзмездни средства е решено в полза на дружество във финансово затруднение. Гръцката държава не получава никакво насрещно възнаграждение за предоставянето на безвъзмездните средства. Следователно безвъзмездните средства предоставят предимство на Varvaressos.
(62)
Поради това Комисията счита, че преките безвъзмездни средства от 2009 г., за които е подадено уведомление, ще предоставят предимство на дружеството по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(63)
Що се отнася до критерия за избирателен характер, предоставянето на преките безвъзмездни средства е решено въз основа на ad hoc решение за дружеството. Следователно критерият е изпълнен.
(64)
Накрая, критерият за нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията между държавите-членки е изпълнен по същия начин както в съображение 58 по-горе.
(65)
Въз основа на гореизложените съображения Комисията стига до заключението, че преките безвъзмездни средства от 2009 г., за които е подадено уведомление, представляват държавна помощ в полза на Varvaressos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
6.3. Неправомерна помощ
(66)
Съгласно член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (17) нова помощ, която е приведена в действие в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, се счита за неправомерна помощ.
(67)
В разглеждания случай държавната гаранция от 2007 г. в полза на Varvaressos е приведена в действие от Гърция, без да е изпратено уведомление за нея до Комисията и без да се изчака мнението или окончателното решение на Комисията относно съвместимостта на мярката с вътрешния пазар.
(68)
Поради това на този етап Комисията счита, че държавната гаранция от 2007 г. е неправомерна.
7. ОЦЕНКА: СЪВМЕСТИМОСТ С ДФЕС
(69)
Както е определено в точка 4.1 от Известието относно гаранциите, когато индивидуална гаранция или гаранционна схема не е в съответствие с принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, тя трябва да се счита за държавна помощ. Поради това е необходимо да се определи количествено елементът на държавна помощ, за да се провери дали помощта може да бъде обявена за съвместима съгласно специфичното освобождаване за държавна помощ. Следователно е необходимо Комисията да определи количествено елемента на помощ, преди да оцени съвместимостта на помощта.
7.1. Количествено определяне на помощта
(70)
Гаранциите от 2007 г. и 2008 г.: Комисията е определила общите принципи за изчисляване на елемента на помощ при гаранциите в Известието относно гаранциите.
(71)
Комисията счита, че по принцип дадена държавна гаранция може да се счита за помощ до общия размер на свързания с нея заем, ако получателят не е в състояние да си осигури достъп до финансовите пазари със собствени средства (вж. точки 2.2 и 4.1, буква а) от Известието относно гаранциите).
(72)
В точки 4.1 (общи положения), 4.2 (елемент на помощ при индивидуални гаранции) и 4.4 (елемент на помощ при гаранционни схеми) от Известието относно гаранциите се определят правилата, които се прилагат за изчисляване на елемента на помощ при гаранциите. В следващите съображения Комисията ще приложи тези правила по отношение на мерки 1 и 2.
(73)
В разглеждания случай Гърция е доказала, че Varvaressos все още е било в състояние да си осигури достъп до финансовите пазари (вж. съжбражение 35 по-горе) в момента, в който е била предоставена гаранцията от 2007 г. Поради това Комисията счита, че дружеството все още е можело да има достъп до финансовите пазари без държавната гаранция от 2007 г.
(74)
По отношение на гаранцията от 2008 г., Комисията отбелязва, че Гърция е изпратила уведомление за гаранцията от 2008 г. през същата година (ноември 2007 г.), през която е предоставила гаранцията от 2007 г. (май 2007 г.) Поради това Комисията счита, че и в момента на предоставянето на гаранцията от 2008 г. дружеството все още е имало известна кредитоспособност и достъп до финансовия пазар (18).
(75)
При все това, предвид финансовите му затруднения в момента на предоставянето на мерките, търговските банки биха му наложили съответно по-висок лихвен процент от постигнатия с държавна гаранция, тъй като тя представлява допълнително обезпечение за банките. Поради това Комисията счита, че облагодетелстването за Varvaressos чрез гаранциите от 2007 г. и 2008 г. не се е изразявало в общия размер на заемите, които то би могло да получи дори и без държавните гаранции, а в по-ниския лихвен процент, който е получило вследствие на гаранциите.
(76)
Съгласно точка 4.2 от Известието относно гаранциите при липсата на сравнима пазарна премия трябва да бъдат сравнени общите финансови разходи по заема при пазарни условия със и без гаранция (т.е. лихвеният процент за подобен заем без гаранция трябва да бъде сравнен с лихвения процент + премията за гаранция за заема с държавната гаранция).
(77)
В много случаи такъв пазарен лихвен процент не е наличен. Поради това в Съобщението си относно метода на определяне на референтните и сконтовите лихвени проценти от 2008 г. (19) (наричано по-долу „Съобщението относно референтния лихвен процент от 2008 г.“) Комисията е разработила финансова методология, която поради причините, посочени в точка 4.2 от Известието относно гаранциите, може да се използва като заместител на пазарния лихвен процент.
(78)
В разглеждания случай няма данни за това какво дружеството Varvaressos би платило за подобен негарантиран заем. Освен това предоставянето и на двете гаранции предхожда икономическата и финансовата криза. В допълнение Комисията е на мнение, че поради времето, което е изтекло от момента на предоставяне на мерките, изчисляването на „реален“ пазарен лихвен процент за гръцкото текстилно предприятие би било трудна задача. Поради това Комисията ще използва съответния референтен лихвен процент като заместител на пазарния лихвен процент.
(79)
Що се отнася до държавната гаранция от 2007 г., по времето, когато е била предоставена, секюритизацията на заемите на Varvaressos би могла да се счете за висока за целите на Съобщението относно референтния лихвен процент от 2008 г. (20) Поради това елементът на помощ при държавната гаранция от 2007 г. трябва да се изчисли с марж от 400 базисни пункта, приложим за силно секюритизирани заеми за предприятия в затруднение.
(80)
На тази основа размерът на пазарната лихва, която би следвало да бъде платена за заема, покрит от гаранцията от 2007 г., при липсата на държавна гаранция, е изчислен на общо 7,3 млн. EUR. Действително платената лихва за него (не е имало гаранционна такса) възлиза на общо 4,9 млн. EUR за периода от януари 2007 г. до декември 2010 г. По този начин разликата между специфичния пазарен лихвен процент, който това дружество би трябвало да плати без гаранцията, и получения вследствие на държавната гаранция лихвен процент, след всички изплащания на премии, е равна на елемент на помощ в размер на 2,4 млн. EUR, който да се добави към размера на помощта за плана за преструктуриране (21).
(81)
Що се отнася до държавната гаранция от 2008 г., съответният заем в размер на 2,4 млн. EUR е платен на дружеството на 10 февруари 2009 г. Той е имал лихвен процент в размер на шестмесечен Euribor + 3,6 % и продължителност от 6 месеца (или до края на оценката на плана за преструктуриране). Той все още не е погасен (все още остава с първоначалния капитал).
(82)
Дружеството все още е било в затруднение и не е имало повече свободни активи, които да предложи като обезпечение (22). При липсата на обезпечение Комисията прилага следователно допълнително плащане от 1 000 базисни пункта в допълнение към основния лихвен процент в Гърция, което води до пазарна лихва в размер на 550 000 EUR, която е трябвало да бъде платена за финансирането от 2008 г. Действително платената лихва за заема от 2008 г. (не е имало гаранционна такса) възлиза на общо 0,25 млн. EUR за периода от февруари 2009 г. (когато е предоставен съответният заем) до декември 2010 г. По този начин разликата между специфичния пазарен лихвен процент, който това дружество би трябвало да плати без гаранцията, и получения вследствие на държавната гаранция лихвен процент, след всички изплащания на премии, е равна на елемент на помощ в размер на 0,3 млн. EUR, който да се добави към размера на помощта за плана за преструктуриране.
(83)
Що се отнася до мярка 3, предвид факта, че тя представлява преки безвъзмездни средства, цялата сума от 14 млн. EUR. представлява елемент на помощ.
(84)
Въз основа на гореизложеното общият размер на елемента на помощ при мерки 1, 2 и 3 възлиза на 16,7 млн. EUR.
7.2. Правно основание на оценката: Насоките за оздравяване и преструктуриране
(85)
Доколкото мерките представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тяхната съвместимост трябва да бъде оценена в контекста на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от същия член.
(86)
Изключенията, определени в член 107, параграф 2 и член 107, параграф 3, букви г) и д) очевидно не са приложими и гръцките власти не са се позовали на тях.
(87)
Varvaressos е било предприятие в затруднение по времето, когато са предоставени мерките (вж. съображение 9 по-горе и съображения 89-90 по-долу), поради което съвместимостта на мерките за помощ може да бъде оценена единствено въз основа на Насоките за оздравяване и преструктуриране, т.е. съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС.
7.3. Допустимост на предприятието
(88)
По отношение на точка 10, буква а) от Насоките за оздравяване и преструктуриране Комисията отбелязва, че макар и Varvaressos да е загубило значителна част от собствения си капитал през периода 2004-2009 г., то не е загубило повече от половината от регистрирания си капитал през оценявания период (2007-2009 г.). Що се отнася до точка 10, буква в), Varvaressos не е изпълнило критериите, предвидени от националното законодателство за прилагане на процедура по обявяване в колективна несъстоятелност.
(89)
От друга страна, както e посочено в съображение 9 по-горе, финансовите резултати на дружеството са се влошили значително през периода 2006-2009 г. Поради това се стига до заключението, че през 2006 г. Varvaressos вече е било предприятие в затруднение по смисъла на точка 11 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, тъй като е имало нарастващи загуби и намаляващ оборот.
(90)
Що се отнася до точка 9 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, изглежда че през 2007 г. дружеството действително се е нуждаело от повече средства, отколкото са му предоставяли неговите съществуващи заеми, за да постигне жизнеспособност. Това се доказва от факта, че през 2006 г. то е кандидатствало за помощ за преструктуриране. Следователно разсрочването на заемите от 2007 г. не е било достатъчно за възстановяване на жизнеспособността, тъй като е послужило единствено за уреждане на съществуващите заеми, а не за получаването на още заеми. Поради това Комисията приема, че през 2007 г. дружеството не би могло да възстанови жизнеспособността си без подкрепа с публични средства и че също така е имало финансови затруднения по смисъла на точка 9 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
7.4. Принципът за еднократна помощ
(91)
Комисията счита, че държавните гаранции от 2007 г. и 2008 г. представляват помощ за оздравяване. Действително първата от тях е била предназначена за разрешаване на финансовия проблем на дружеството в краткосрочен план, давайки му възможност да се съвземе чрез двегодишно замразяване на вноските по заемите. Втората гаранция е имала за цел да поддържа платежоспособността на дружеството, докато бъде представен план за преструктуриране.
(92)
Въпреки факта, че гаранцията от 2007 г. е била в действителност мярка за помощ за оздравяване, тя не е била преустановена в срок до 6 месеца от датата на предоставянето ѝ (30 май 2007 г.), т.е. до 30 ноември 2007 г. Това по принцип представлява злоупотреба с (незаконна) помощ и нарушение на принципа за еднократна помощ.
(93)
При все това Комисията трябва също да оцени съвместимостта на мярката за помощ на базата на всички други възможни основания. Точка 20 от Насоките за оздравяване и преструктуриране ограничава основанията до тези, предвидени в насоките за оздравяване и преструктуриране. Това все още оставя възможността помощта за оздравяване да бъде определена като помощ за преструктуриране, т.е като част от един цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране (вж. също дело C11/2007, Ottana Energia (23)).
(94)
В този контекст и във връзка с въпроса дали трите разглеждани мерки формират един цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране Комисията счита, че това наистина е така. Това съображение произтича от следното:
(95)
Първо, всичките три мерки са насочени към една и съща цел, т.е. да разрешат проблема, произтичащ от задълженията на дружеството по предишни големи заеми.
(96)
Освен това гаранциите от 2007 г. и 2008 г. не са били достатъчни, за да се осигурят на дружеството финансовите ресурси, необходими за преструктурирането му (равняващи се минимум на общия размер на неговите заеми, т.е. 25,4 млн. EUR в края на 2006 г.), тъй като преструктурирането би могло да се постигне единствено чрез комбинирането на трите мерки в качеството им на три транша от един-единствен процес на преструктуриране.
(97)
Освен това най-голямата част от заема, който е покрит от гаранцията от 2008 г. (1,8 млн. EUR от общо 2,4 млн. EUR) е имала за цел финансирането на същите инвестиции, както и безвъзмездните средства за преструктуриране, предоставени през 2009 г. Същевременно тези инвестиции е трябвало да бъдат осъществени през същия период от време като плана за преструктуриране от 2009 г. (вж. съображение 19 по-горе).
(98)
Освен това планът за преструктуриране от 2009 г. е същият като плана за възстановяване, вече представен от дружеството на гръцките власти през 2006 г. (вж. съобржения 11-12 по-горе), с някои изменения в контекста на неговата оценка.
(99)
Накрая, преструктурирането действително е започнало през 2006 г. По-специално, планът е включвал четири мерки за преструктуриране, вече приложени или чието прилагане е започнало преди предоставянето на гаранцията от 2007 г. (май 2007 г.), т.е. намаляването на производството (2006 г.), намаляването на работната ръка (2006 г.), продажбата на дъщерното дружество Thiva (януари 2007 г.) и реорганизацията и модернизацията на управлението на дружеството (2006 г.).
(100)
Поради това Комисията заключава, че разглежданите мерки за помощ са траншове от едно и също преструктуриране, предоставени с цел да се улесни изпълнението на един-единствен план за преструктуриране. Следователно принципът за еднократна помощ не е нарушен.
7.5. Възстановяване на жизнеспособността в дългосрочен план
(101)
Въз основа на гореизложеното Комисията ще оцени съвместимостта на трите мерки за помощ като цялостен и непрекъснат процес на преструктуриране.
(102)
Комисията е на мнение, че мерките, предвидени в плана за преструктуриране, действително са насочени към справяне с точните източници на затрудненията на дружеството. По-специално, Комисията смята, че в плана правилно се определят следните фактори (външни и вътрешни) като източници на затрудненията на Varvaressos:
-
предишните големи заеми (през периода 2000-2005 г.);
-
големите оперативни разходи (спад на маржа поради азиатската конкуренция и голямото повишение на цените на суровините);
-
неспособността да се отговори на развитието на пазара.
(103)
Предложените мерки за преструктуриране имат за цел преодоляването на тези проблеми. Първо, в плана се предлага финансово преструктуриране на дружеството, второ, в него се предлагат конкретни мерки за подобряване на маржа на печалба на дружеството чрез промяна на състава на приходите и намаляване на оперативните разходи; и трето, в него се предлага модернизацията на управлението. Мерките за преструктуриране са разделени на 14 „действия“ с определени разходи за всяко едно действие. Комисията заключава, че с предложените действия изглежда наистина се разрешават основните проблеми на дружеството.
(104)
Що се отнася до финансовото въздействие на плана за преструктуриране, финансовите прогнози реалистично следват изпълнението на пакета за преструктуриране. Както увеличението на оборота (с около 5 % годишно), така и увеличението на приходите от дейността (с около 10 % годишно) са разумни след изпълнението на мерките за преструктуриране (т.е. пренасочване на продуктовия микс и мерки за рационализация на разходите).
(105)
Въз основа на това Комисията приема, че преструктурирането ще позволи на дружеството да възстанови жизнеспособността си през 2011 г. и неговите акционери ще имат възвръщаемост на инвестирания от тях капитал, която ще бъде по-висока или (в най-лошия случай) равна на разходите им по заемите, следователно ще бъде на удовлетворително ниво. Комисията отбелязва, че тези резултати ще бъдат постигнати в рамките на разумен период от време и че очакваните резултати се основават на разумни предположения.
(106)
Поради това Комисията счита, че планът отговаря на критериите, посочени в точки 35-37 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
7.6. Избягване на неправомерното нарушаване на конкуренцията
(107)
По отношение на предложените компенсаторни мерки в плана за преструктуриране се предлага: а) оттегляне на дружеството от гръцкия пазар с най-малко 10 % в сравнение с продажбите в Гърция през 2009 г. за периода до края на 2013 г., т.е. две години след края на преструктурирането; и б) забрана на всякакъв вид държавна помощ на дружеството за периода до края на 2013 г., т.е. две години след края на преструктурирането.
(108)
Комисията счита, че предложените 10 % оттегляне от Гърция ще позволят на конкурентите да навлязат или да увеличат продажбите си на пазар, на който дружеството има силно присъствие. Действително присъствието на дружеството в Гърция се е увеличило значително през последните години - от 32 % на 42 %, за разлика от продажбите му в ЕС, които са спаднали от 67 % на 52 % (вж. съображение 7 по-горе). Накрая, дружеството заема десето място на гръцкия текстилен пазар (по данни от 2007 г., вж. съображение 8 по-горе). Същевременно присъствието на дружеството в държави извън ЕС през последните години също се е увеличило (от 1 % на 6 %), което показва, че жизнеспособността на дружеството не зависи от увеличаване на присъствието му на пазара на ЕС.
(109)
Същевременно оттеглянето от гръцкия пазар ще означава, че Varvaressos частично или изцяло се отказва от установените си търговски отношения в собствената си страна и се опитва да ги замени с нови в други държави-членки на ЕС или в трети държави. Това ще бъде истински тест за конкурентоспособността на дружеството.
(110)
Комисията отбелязва също, че при всичките три сценария на жизнеспособността се очаква продажбите на дружеството да нараснат (вж. съображение 24 по-горе). Намаляването на продажбите в Гърция обаче не противоречи на увеличението на оборота: първото може да облагодетелства конкурентите на дружеството посредством освобождаването на капацитет за тях; второто ще даде възможност за жизнеспособност на получателя.
(111)
При все това би могло да се твърди, че подходящата година, която да се използва като отправна точка за 10-процентовото оттегляне от гръцкия пазар, би трябвало да бъде 2006 г. вместо 2009 г. Това е така, тъй като съгласно точка 40 от Насоките за оздравяване и преструктуриране „Намаляването трябва да е интегрална част от преструктурирането, както е предвидено в плана за преструктуриране“. Действително преструктурирането на дружеството е започнало през 2006 г. и е трябвало да отнеме пет години (до 2011 г.) Поради това в този ред на мисли компенсаторната мярка следва да има въздействие, което ще вземе предвид и ще съответства на целия период на преструктурирането, а не само на част от него.
(112)
От друга страна Комисията отбелязва, че въздействието на компенсаторната мярка трябва да бъде възможно най-значително. В разглеждания случай продажбите на дружеството през 2009 г. в Гърция са били по-високи от продажбите през 2006 г. (съответно 8,1 млн. EUR и 7,1 млн. EUR). Поради това Комисията счита, че мярката трябва да се разглежда в сравнение с продажбите през 2009 г., тъй като по този начин тя ще има по-голямо въздействие.
(113)
Що се отнася до забраната на всякакъв вид държавна помощ Комисията счита, че тази мярка е допълнение към оттеглянето от гръцкия пазар, което вече е на удовлетворително ниво (10 %). Действително Varvaressos се намира в областта Imathia, която е подпомагана област за целите на регионалната помощ съгласно дерогацията в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (вж. съображение 47 по-горе), което означава, че дружеството би могло да отговаря на условията за допустимост за инвестиционна помощ с интензитет на помощта от 40 %. Забраните относно бъдещи помощи вече са били одобрени преди това като допълнителни компенсаторни мерки в делата Alstom (24) и Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Освен това Комисията счита, че размерът на дружеството е намалял до такава степен, че всяко по-нататъшно намаляване би било пагубно за жизнеспособността му (вж. съображение 48 по-горе).
(115)
Същевременно Комисията отново отбелязва, че въздействието на компенсаторните мерки трябва да бъде възможно най-значително. Поради това в разглеждания случай Комисията счита, че продължителността на бъдещата забрана на държавна помощ следва да бъде удължена до повече от две години. Това няма да навреди на жизнеспособността на дружеството, но ще компенсира неправомерното нарушаване на конкуренцията. В заключение Комисията счита, че четиригодишна забрана е по-подходяща.
(116)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че описаните по-горе компенсаторни мерки отговарят на изискванията на Насоките за оздравяване и преструктуриране. По-специално: а) те облагодетелстват конкурентите на Varvaressos по смисъла на точка 31; б) те са във формата, предвидена в точка 39 и точка 46, буква в); и в) те ще бъдат приложени на пазар, на който Varvaressos ще има значително пазарно присъствие след преструктурирането по смисъла на точка 40.
(117)
Също така, в съответствие с точка 40 от Насоките за оздравяване и преструктуриране, компенсаторните мерки са пропорционални на нарушаващото въздействие на въпросната помощ, и по-специално на размера и относителното значение на предприятието на пазара. През 2008 г. Varvaressos има малък пазарен дял в размер на […] % от производството на прежди в ЕС (вж. съображение 8 по-горе).
(118)
Същевременно в точка 56 от Насоките се предвижда, че условията за разрешаване на помощ могат да бъдат по-малко строги в подпомагана област. Varvaressos се намира в областта Imathia, която е подпомагана област за целите на регионалната помощ съгласно дерогацията в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (вж. съображение 47 по-горе).
(119)
Въз основа на гореизложеното предложените от Гърция компенсаторни мерки не изглеждат достатъчни. От друга страна Комисията смята, че мерките в комбинация със забраната за бъдеща помощ, удължена до 2015 г., действително отговарят на критериите за компенсаторните мерки, определени в Насоките за оздравяване и преструктуриране.
7.7. Помощ, ограничена до минимум: действителен принос, несвързан с помощта
(120)
Гърция твърди, че от 2009 г. дружеството е средно предприятие съгласно критериите, определени в Препоръката на Комисията от 6 май 2003 г. относно определенията за микро, малки и средни предприятия (26). При все това предвид факта, че дружеството е получило за първи път държавна помощ през 2007 г., то следва да се счита за голямо предприятие за целите на настоящата оценка (през 2006 г. то е имало годишен оборот от 28 млн. EUR). Поради това приносът на дружеството към плана за преструктуриране следва по принцип да бъде най-малко 50 % от общата стойност на плана съгласно точка 44 от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(121)
Комисията обаче отбелязва, че дружеството се намира в подпомагана област за целите на регионалната помощ съгласно дерогацията в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (вж. съображение 47 по-горе). Съгласно точка 56 от Насоките за оздравяване и преструктуриране в подпомаганите области и при условие че не е предвидено друго в правилата за държавните помощи за даден отрасъл, условията за разрешаване на помощ могат да бъдат по-малко строги по отношение на размера на приноса на получателя.
(122)
В контекста на горепосочените обстоятелства и в съответствие с практиката си Комисията счита, че в разглеждания случай 40 процента се определят като подходящ собствен принос съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(123)
С оглед на гореизложеното и на изчислението на мерките за помощ в съображения 70-84 по-горе общите разходи за преструктурирането в размер на 30,7 млн. EUR се финансират, както следва:
-
помощ в размер на 16,7 млн. EUR: преки безвъзмездни средства в размер на 14 млн. EUR, плюс елемент на помощ в размер на 2,4 млн. EUR при държавната гаранция от 2007 г. (според сценария с 400 базисни пункта), плюс елемент на помощ в размер на 0,3 млн. EUR при държавната гаранция от 2008 г. (според сценария с 1 000 базисни пункта);
-
плюс собствен принос в размер на 14 млн. EUR.
(124)
Следователно собственият принос на дружеството е 46 % от общите финансови разходи за преструктурирането, т.е. над 40-процентния минимален собствен принос, както е определено в съображение 122 по-горе, като по този начин е в рамките на съответните граници съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране.
8. ОТМЯНА НА РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ОТНОСНО ПОМОЩТА ЗА ОЗДРАВЯВАНЕ ОТ ЮЛИ 2008 г.
(125)
Държавната гаранция от 2007 г. показва, че решението на Комисията относно помощта за оздравяване от юли 2008 г. (вж. съображение 1 по-горе) е било основано на погрешна информация, предоставена от гръцките власти. По-специално гръцките власти заявиха в уведомлението за помощта за оздравяване (ноември 2007 г.), че на Varvaressos не е предоставяна помощ за оздравяване и преструктуриране преди това, въпреки че на него му е била предоставена държавна гаранция през май 2007 г.
(126)
Съгласно член 9 от Процедурния регламент Комисията може да отмени решение, взето в съответствие с член 4, параграф 3, след като е дала възможност на съответната държава-членка да представи мнението си, когато решението е било основано на неточна информация, която е била предоставена по време на процедурата и е била определящ фактор за решението.
(127)
В разглеждания случай Комисията не е била осведомена, че Varvaressos вече е получило помощ преди това, когато вече е било предприятие в затруднение. Поради това принципът за еднократна помощ не е бил разгледан и вече предоставената помощ не е била взета под внимание при изчисляването на помощта за оздравяване.
(128)
С решението си за откриване от 9 март 2010 г. Комисията даде възможност на Гърция да представи своето мнение относно факта, че решението на Комисията относно помощта за оздравяване от юли 2008 г. е било основано на погрешна информация, предоставена от гръцките власти, че Varvaressos не е получавало помощ за оздравяване или преструктуриране преди това. Гърция признава, че е предоставила държавната гаранция от май 2007 г. Гърция обаче твърди, че гаранцията от 2007 г. не представлява държавна помощ (вж. съображение 34 по-горе). Комисията не може да приеме доводите на Гърция, тъй като те или се основават на хипотетични твърдения и критерии, които не се отнасят до държавната помощ, или нарушават съответствието на кредитния рейтинг.
(129)
Въз основа на гореизложеното решението на Комисията относно помощта за оздравяване от юли 2008 г. следва да бъде отменено.
9. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(130)
Комисията стига до заключението, че при спазване на определени условия разглежданите мерки за помощ са съвместими с вътрешния пазар,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Решението на Комисията от 16 юли 2008 г. за одобряване на помощта за оздравяване в полза на Varvaressos, за която е подадено уведомление, се отменя на основание неточна информация, която е била предоставена по време на процедурата и която е била определящ фактор за решението в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
Член 2
Помощта, която Гърция отчасти е привела в действие и отчасти възнамерява да приведе в действие в полза на Varvaressos S.A., възлизаща на 16,7 млн. EUR, е съвместима с вътрешния пазар при условията, посочени в член 3.
Член 3
1. Планът за преструктуриране на Varvaressos трябва да бъде изцяло изпълнен.
2. Считано от 2011 г., годишният оборот на Varvaressos от продажби в Гърция трябва да бъде намален с 10 % в сравнение с оборота от продажбите в Гърция през 2009 г. Това ограничение ще се прилага за календарните 2011, 2012 и 2013 година.
3. На дружеството няма да се предоставя никакъв вид държавна помощ до края на 2015 г. Това включва каквото и да било финансиране от местни, регионални, национални и европейски източници.
4. Двете предходни условия се прилагат за Varvaressos, за всички негови бъдещи дъщерни дружества, както и за всяко дружество, контролирано от акционерите на Varvaressos до степен, че използва производствени активи (например фабрики, производствени линии), които понастоящем са собственост на Varvaressos или неговите дъщерни дружества. Тези условия също така остават в сила, ако Varvaressos бъде продадено и/или се слее с друго юридическо лице или ако активите на Varvaressos бъдат продадени като действащо предприятие на друго юридическо лице.
5. За целите на контрола на спазването на всички предходни условия на всеки шест месеца Гърция предоставя на Комисията доклади относно напредъка на преструктурирането на Varvaressos. По отношение на ограниченията на продажбите Гърция предоставя на Комисията годишни отчети, изпратени най-късно до края на януари, които съдържат данни за продажбите за предходната календарна година.
Член 4
Гърция уведомява Комисията в срок от два месеца от нотификацията на настоящото решение за мерките, предприети за неговото спазване.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 14 декември 2010 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 14 päivänä joulukuuta 2010,
valtiontuesta C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10), jonka Kreikka on pannut täytäntöön Varvaressos S.A:n hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8923)
(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/414/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee valtiontukea C 8/09 (ex N 21/09 ja NN 15/10) (2),
on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Komissio vastaanotti 5 päivänä marraskuuta 2007 Kreikalta ilmoituksen, joka koski pelastamistukea yritykselle Varvaressos SA, jäljempänä ’Varvaressos’. Tietojenvaihdon jälkeen komissio päätti 16 päivänä heinäkuuta 2008 olla vastustamatta ilmoitettua toimenpidettä.
(2)
Komissio vastaanotti 15 päivänä tammikuuta 2009 Kreikalta ilmoituksen, joka koski Varvaressokselle myönnettävää rakenneuudistustukea.
(3)
Tietojenvaihdon jälkeen komissio aloitti 9 päivänä maaliskuuta 2010 muodollisen tutkintamenettelyn Kreikan 15 päivänä tammikuuta 2009 ilmoittamasta rakenneuudistustuesta sekä valtiontakauksesta, jonka Kreikka oli myöntänyt sääntöjenvastaisesti Varvaressokselle vuonna 2007. Valtiontakauksen vuoksi komissio totesi, että oli mahdollista, että Varvaressokselle myönnettävästä pelastamistuesta 16 päivänä heinäkuuta 2008 tehty myönteinen päätös kumotaan.
(4)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 10 päivänä maaliskuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Menettelyn aloittamisen jälkeen Kreikka toimitti 28 päivänä heinäkuuta 2010 huomautuksia ja tietoja. Myös Varvaressos toimitti huomautuksia ja tietoja 18 päivänä kesäkuuta 2010. Muut kolmannet osapuolet toimittivat huomautuksia 4, 14 ja 17 päivänä kesäkuuta 2010 (4).
(5)
Komissio pyysi edellä mainituista valtiontukitoimenpiteistä lisätietoja 9 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat 14 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.
(6)
Tuensaajan pyynnöstä 14 päivänä heinäkuuta 2010 järjestettiin kokous, jossa käsiteltiin muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa.
2. KUVAUS
2.1 Tuensaaja
(7)
Varvaressos perustettiin vuonna 1975 ja se on tekstiilimarkkinoilla toimiva lankakehräämö (lankojen tuotanto ja myynti). Se vie lankoja 20 maahan, esimerkiksi Saksaan, Ranskaan, Itävaltaan, Italiaan, Espanjaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Sloveniaan. Vuonna 2009 sen liikevaihdosta 52 prosenttia tuli myynnistä muissa EU-maissa kuin Kreikassa (57 prosenttia vuonna 2008 ja 67 prosenttia vuonna 2007), 42 prosenttia myynnistä Kreikassa (40 prosenttia vuonna 2008 ja 32 prosenttia vuonna 2007) ja 6 prosenttia myynnistä EU:n ulkopuolisissa maissa (2 prosenttia vuonna 2008 ja 1 prosentti vuonna 2007).
(8)
Vuonna 2009 yrityksellä oli keskimäärin 205 työntekijää (212 vuonna 2008), ja sen liikevaihto oli 19 miljoonaa euroa. Vuoden 2007 tietojen perusteella se oli 10. suurin yritys Kreikan tekstiilimarkkinoilla. Sillä oli lankamarkkinoilla […] prosentin osuus vuonna 2008.
(9)
Vuosina 2004-2009 yrityksen vuotuinen liikevaihto laski 28,4 miljoonasta eurosta 19,2 miljoonaan euroon (32 prosentin lasku). Vuosina 2006-2009 yrityksen tappiot nousivat: vuonna 2006 tappiot olivat 2 miljoonaa euroa ja vuonna 2009 puolestaan 17,2 miljoonaa euroa. Seuraavassa taulukossa 1 esitetään yrityksen keskeiset tilinpäätöstiedot vuosilta 2004-2009.
Taulukko 1
Varvaressoksen keskeiset tilinpäätöstiedot vuosilta 2004-2009
(milj. euroa)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Liikevaihto
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Tulos ennen veroja (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Kumulatiiviset tappiot
ei tietoja
ei tietoja
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Merkitty pääoma
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Oma pääoma
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Velka/oma pääoma
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Lähde: Tiedot vuosien 2004-2009 tilinpäätöksistä.
2.2 Toimenpiteet
(10)
Vuosina 2007 ja 2008 Varvaressoksen hyväksi toteutettiin kaksi valtion toimenpidettä: olemassa olevien lainojen uudelleenjärjestelyä varten myönnettiin toukokuussa 2007 valtiontakaus, josta ei ilmoitettu (toimenpide 1), ja uudelle pelastamislainalle myönnettiin valtiontakaus, josta ilmoitettiin ja jonka komissio hyväksyi heinäkuussa 2008 (toimenpide 2). Kreikka ilmoitti tammikuussa 2009 rakenneuudistustuesta, joka myönnetään suoran avustuksen muodossa (toimenpide 3).
2.2.1 Vuoden 2006 elvytyssuunnitelma
(11)
Saadakseen edellä mainitun tuen Varvaressos toimitti joulukuussa 2006 Kreikan viranomaisille elvytyssuunnitelman (’Strateginen liiketoimintasuunnitelma vuosille 2006-2011). Siinä kuvaillaan yrityksen strategista tavoitetta ja välttämättömiä toimia sekä myös yrityksen ennustettua taloudellista asemaa vuosina 2006-2011. Suunnitelmaan sisältyvät seuraavat toimet: a) nostetaan erikoiskuitujen osuutta kokonaistuotannossa vuoden 2007 […] prosentista […] prosenttiin vuonna 2011 yrityksen voittomarginaalin kasvattamiseksi; b) supistetaan kokonaistuotantokapasiteettia vuoden 2007 […] tuhannesta tonnista […] tuhanteen tonniin vuosina 2008-2011; ja c) vähennetään yrityksen henkilöstöä vuonna 2007 työllistetyistä 237 työntekijästä 217 työntekijään vuonna 2011.
(12)
Yrityksen pitkäaikaiset lainat, joiden määrä on 15,6 miljoonaa euroa, on tarkoitus maksaa takaisin vuoden 2010 loppuun mennessä. Lisäksi odotetaan, että investoinneista yrityksen johdon uudelleenorganisointiin ja sen tuotannon uudelleensuuntaamiseen kannattavampiin tuotteisiin aiheutuu vuosina 2006-2009 kustannuksia [1,0-2,0] miljoonaa euroa. Vuosina 2007-2011 tarvittavan valtiontuen määrä on 13,5 miljoonaa euroa, ja sillä hyvitetään vuosien 2000-2005 epäonnistuneet investoinnit, jotka johtivat yrityksen vaikeuksiin. Yrityksen elinkelpoisuuden odotetaan palautuvan vuonna 2010, jolloin sen tuloksen ennen veroja odotetaan olevan 1 miljoona euroa ja voittomarginaalin 3,5 prosenttia (vuonna 2011 tulos ennen veroja 0,8 miljoonaa ja voittomarginaali 2,6 prosenttia). Myynnin odotetaan kasvavan vuonna 2006 saavutetusta 26,2 miljoonasta eurosta 29,3 miljoonaan euroon vuonna 2011 (12 prosentin kasvu).
2.2.2 Toimenpide 1: Ilmoittamatta jätetty valtiontakaus vuonna 2007
(13)
Kreikka myönsi 30 päivänä toukokuuta 2007 ministeriön päätöksellä Varvaressokselle valtiontakauksen vakuudeksi yrityksen 22,7 miljoonan euron suuruisten lainojen uudelleenjärjestelylle. Takauksen oli tarkoitus kattaa 80 prosenttia lainoista, toisin sanoen 18,2 miljoonaa euroa, mutta itse asiassa se ylitti lainojen kokonaismäärän (ks. jäljempänä johdanto-osan 16 kappale).
(14)
Ennen vuonna 2007 suoritettua uudelleenjärjestelyä ainoastaan osa yrityksen kiinteistöomaisuudesta oli kiinnitetty lainojen vakuudeksi. Vuonna 2007 suoritetun uudelleenjärjestelyn yhteydessä loput yrityksen kiinteistöistä kiinnitettiin. Kiinnitys otettiin yrityksen lainanantajapankkien eikä valtion hyväksi. Kreikan lainsäädännön (5) mukaan ennen takaukseen perustuvien maksujen suorittamista valtion on saatava takauksen kohteena olevien lainojen vakuudet.
(15)
Toimenpiteestä ei koskaan ilmoitettu komissiolle. Sen sijaan Kreikka totesi 5 päivänä marraskuuta 2007 pelastamistuesta tekemässään ilmoituksessa, että yritys ei ollut saanut aikaisemmin pelastamis- tai rakenneuudistustukea.
(16)
Toimenpide perustui ilmoittamatta jätettyyn takausohjelmaan, jonka Kreikan valtiovarainministeriö hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2007. Ohjelman nojalla myönnettiin valtiontakauksia 31 päivänä joulukuuta 2006 maksamatta olleiden lainojen muuntamiseksi uudeksi lainaksi riippumatta siitä, oliko lainojen maksu myöhässä. Kyseiset lainat oli myönnetty kiinteään omaisuuteen ja käyttöpääomaan tehtäviä investointeja varten teollisuus-, kaivos-, karjatalous- ja hotellialan yrityksille, jotka sijaitsevat ja harjoittavat toimintaa Imathian alueella Pohjois-Kreikassa. Ohjelmaan ei sisältynyt valtiontakauksesta maksettavaa palkkiota. Ohjelmaan sisältyi määräys, jonka perusteella takaus kattoi lopulta enintään 30 miljoonaa euroa ja korot, eli takaus ylitti kyseisten lainojen määrän (22,7 miljoonaa euroa) (6).
2.2.3 Toimenpide 2: Ilmoitettu valtiontakaus vuonna 2008
(17)
Komissio hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2008 ilmoitetun pelastamistuen, joka myönnettiin Varvaressokselle valtiontakauksena 2,4 miljoonan euron lainalle (7). Tämä päätös perustui tietoihin, joiden mukaan yritys oli oikeutettu pelastamistukeen, koska sille ei ollut myönnetty aikaisemmin pelastamis- tai rakenneuudistustukea (8).
(18)
Takaus myönnettiin ilman takaajalle (valtio) maksettavaa palkkiota, ja se kattoi koko lainasumman eli 2,4 miljoonaa euroa.
(19)
Kreikan viranomaisten 5 päivänä marraskuuta 2007 tekemän ilmoituksen mukaan tuella, jonka kokonaismäärä on [1,0-2,0] miljoonaa euroa, rahoitettaisiin seuraavat investoinnit: a) yrityksen johdon uudelleenorganisointi ja uudistaminen ([…] miljoonaa euroa), joka toteutetaan vuosina 2006-2009; ja b) tuotannon suuntaaminen kannattavampiin tuotteisiin ([…] miljoonaa euroa), joka toteutetaan vuosina 2007-2009. Nämä investoinnit olivat osa myös 15 päivänä tammikuuta 2009 toimitettua rakenneuudistussuunnitelmaa ja ne oli tarkoitus tehdä suunnitelman kattaman ajanjakson aikana (ks. jäljempänä johdanto-osan 22-23 ja 42-43 kappale).
2.2.4 Toimenpide 3: Ilmoitettu suora avustus vuonna 2009
(20)
Kreikka ilmoitti 15 päivänä tammikuuta 2009 yrityksen rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseen myönnettävästä 14 miljoonan euron suorasta avustuksesta.
(21)
Toimitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan yrityksen vaikeudet johtuivat vuosina 2000-2005 toteutetun investointiohjelman suurista rahoituskustannuksista, suurista toimintakustannuksista ja yrityksen johdon puutteista.
(22)
Suunnitelma kattaa vuodet 2006-2011. Sitä on päivitetty ja muutettu asianmukaisesti muodollisen tutkintamenettelyn aikana. Rakenneuudistussuunnitelman keskeisiä toimenpiteitä ovat yrityksen useimpien pankkilainojen maksaminen takaisin kokonaisuudessaan (mukaan lukien laina, jolle hyväksyttiin pelastamistukea heinäkuussa 2008), tuotannon ja henkilöstön (9) vähentäminen, tuotannon suuntaaminen kannattavampiin tuotteisiin (erikoislankojen tuotannon osuus kokonaistuotannosta nostetaan […] prosenttiin vuoteen 2012 mennessä) ja yrityksen johdon uudelleenorganisointi ja uudistaminen.
(23)
Rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjen kolmen skenaarion (optimistinen, pessimistinen ja keskivälin skenaario) mukaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa vuoden 2011 loppuun mennessä.
(24)
Kaikissa kolmessa skenaariossa yrityksen myynnin odotetaan kasvavan ja kustannusten ja menojen (ilman poistoja) pienentyvän. Tämän perusteella yrityksen EBT + D:n (10) odotetaan olevan negatiivinen vuonna 2010 ja positiivinen vuonna 2011 rakenneuudistusprosessin lopussa. Samaan aikaan vuonna 2011 yrityksen ROE (11) on korkeampi kuin sen vieraan pääoman menot (12) (keskivälin ja optimistisessa skenaariossa) tai samalla tasolla niiden kanssa (pessimistisessä skenaariossa).
3. SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN
(25)
Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että tukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioitaisiin valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (13), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, perusteella. Sen vuoksi komissio arvioi tukitoimenpiteitä alustavasti pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistettujen kriteerien perusteella.
(26)
Komissio totesi ensin, että Kreikka ei ollut ilmoittanut sille aikaisemmasta valtiontakauksesta, joka myönnettiin Varvaressokselle toukokuussa 2007. Komissio totesi myös, että Kreikka oli ilmoittanut sille marraskuussa 2007 pelastamistuesta tekemässään ilmoituksessa, että Varvaressos ei ollut saanut aikaisemmin pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Tämän vuoksi komissio epäili, olisiko se katsonut heinäkuussa 2008 tekemässään päätöksessä yrityksen olevan oikeutettu pelastamistukeen, jos Kreikka ei olisi toimittanut virheellisiä tietoja vuoden 2007 takauksesta.
(27)
Toiseksi komissio asetti vuoden 2007 takauksen vuoksi kyseenalaiseksi myös sen, oliko yritys oikeutettu ilmoitettuun rakenneuudistustukeen, toisin sanoen oliko tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettu.
(28)
Tuensaajan luokittelusta vaikeuksissa olevaksi yritykseksi komissio totesi, että Varvaressos voitaisiin luokitella vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, koska se oli tehnyt tappiota ja sen myynti oli vähentynyt edellisten vuosien aikana. Komissio epäili kuitenkin sitä, oliko Varvaressos todella vaikeuksissa ajankohtana, jolloin vuoden 2007 takaus myönnettiin, koska yritys olisi oletettavasti pystynyt järjestelemään lainansa uudelleen samojen pankkien kanssa ilman valtion väliintuloa.
(29)
Elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio esitti epäilyjä, jotka koskivat suunnitelman aikataulua, jonka mukaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuisi vuoden 2009 loppuun mennessä. Koska vuosi 2009 oli jo päättynyt ja suurin osa rakenneuudistuksesta oli vielä toteuttamatta, komissio katsoi, että pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle esitettyä aikataulua ei voitu enää pitää realistisena.
(30)
Lisäksi komissiolla oli epäilyjä, jotka koskivat toimitettuja kehruumarkkinoita koskevia tutkimuksia, jotka olivat vuodelta 2007. Koska tutkimusten tekemisestä oli jo kulunut kaksi vuotta ja maailmantaloudessa oli tapahtunut sen jälkeen suuria muutoksia, oli mahdollista, että nämä tutkimukset olivat vanhentuneet. Sen vuoksi komissio pyysi uusia tietoja ja ennusteita sekä tuoreempia markkinatutkimuksia.
(31)
Komissio epäili sitä, voitaisiinko ehdotettujen kahden vastasuoritteen avulla välttää kilpailun kohtuuton vääristyminen. Kyseiset vastasuoritteet olivat seuraavat: a) yrityksen kolmesta tuotantolaitoksesta yhden, Naoussan tuotantolaitoksen, sulkeminen; ja b) omistusosuuden myyminen tytäryhtiöstä Thiva Ginning Mills SA. Molempien toimenpiteiden katsottiin olevan välttämättömiä tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi eivätkä ne sen vuoksi hyvittäneet yrityksen kilpailijoille kilpailun vääristymistä.
(32)
Arvioidessaan tuen rajoittamista välttämättömään vähimmäismäärään komissio katsoi Varvaressoksen olevan suuri yritys (vuonna 2006 sen vuotuinen liikevaihto oli 28 miljoonaa euroa) ja totesi, että se sijaitsi alueella, joka on tukikelpoinen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että yrityksen oman rahoitusosuuden olisi oltava periaatteessa vähintään 40 prosenttia suunnitelman kokonaiskustannuksista.
4. KREIKAN HUOMAUTUKSET
(33)
Kreikan viranomaisten väitetyistä valtiontukitoimenpiteistä toimittamat tiedot voidaan tiivistää seuraavasti:
4.1 Vuoden 2007 takaus valtiontukena
(34)
Kreikka myöntää, että se myönsi kyseisen valtiontakauksen toukokuussa 2007. Kreikka kuitenkin väittää, ettei kyse ollut valtiontuesta. Erityisesti Kreikka väittää seuraavaa: a) lainanantajapankit olisivat suostuneet uudelleenjärjestelyyn ilman valtiontakaustakin, b) valtiontakaukselle ei ollut tarvetta, koska lainojen vakuutena uudelleenjärjestelyssä oli omaisuuseriä, joiden arvo oli maksamatta olevaa lainamäärää korkeampi, ja c) vuoden 2007 takaus ei parantanut yrityksen kykyä saada rahoitusta pääomamarkkinoilta, koska Varvaressos pystyi edelleen hankkimaan rahoitusta itse.
4.2 Tuensaajan luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi vuonna 2007
(35)
Kreikka väittää, että Varvaressos todella oli vaikeuksissa vuonna 2007 ja että se pystyi saamaan markkinoilta rahoitusta ilman valtiontakausta ainoastaan arvokkaan kiinnittämättömän omaisuutensa ansiosta.
(36)
Kreikka väittää lisäksi, että lainojen uudelleenjärjestely vuonna 2007 ei riittänyt rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Sen avulla ainoastaan järjestellään uudelleen olemassa oleva raskas velkataakka. Uutta rahoitusta tarvittiin edelleen, eikä sitä saatu vuonna 2007 toteutetun uudelleenjärjestelyn kautta. Sen vuoksi yritys ei pystynyt palauttamaan elinkelpoisuuttaan omin voimin vaan tarvitsi julkista apua. Näin ollen Varvaressos täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdan mukaisen edellytyksen.
(37)
Tämän perusteella Kreikka väittää, että jos vuoden 2007 toimenpide katsotaan valtiontueksi, yritys oli oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen.
4.3 Tuen ainutkertaisuuden periaate
(38)
Kreikan mukaan kaikki tarkasteltavina olevat kolme toimenpidettä (vuoden 2007 valtiontakaus, vuoden 2008 valtiontakaus ja ilmoitettu suora avustus) myönnettiin yhden ainoan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanemisen helpottamiseksi.
(39)
Joulukuussa 2006 Varvaressos haki pelastamis- ja rakenneuudistustukea ja toimitti saman suunnitelman kuin se, joka ilmoitettiin myöhemmin komissiolle tammikuussa 2009. Kreikan viranomaisille toimitetun pelastamis- ja rakenneuudistustukihakemuksen (joulukuussa 2006) ja komissiolle vuoden 2009 suorasta avustuksesta tehdyn ilmoituksen (tammikuussa 2009) välillä kulunut aika johtui ainoastaan hallinnollisista seikoista eikä uusiutuvista vaikeuksista ja toistuvasta valtion toimenpiteiden tarpeesta.
(40)
Lisäksi vuoden 2007 takaus (toimenpide 1) oli tarkoitettu ratkaisemaan yrityksen rahoitusongelmat lyhyellä aikavälillä antamalla sille kaksi vuotta aikaa, jolloin sen ei tarvitse maksaa lainalyhennyksiä. Muiden toimenpiteiden tarkoituksena oli poistaa yrityksen rahoitusongelmat pitkällä aikavälillä. Kaikki kolme toimenpidettä olivat luonteeltaan samanlaisia, koska ne kaikki ratkaisivat yrityksen pankkilainoja koskevan ongelman.
(41)
Lopuksi Kreikka väittää, että kaikki kolme toimenpidettä kuuluvat samaan rakenneuudistusprosessiin, minkä vuoksi tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei ole rikottu.
4.4 Rakenneuudistuskustannukset ja oma rahoitusosuus
(42)
Rakenneuudistuskustannukset muodostuvat pitkäaikaisten pankkilainojen uudelleenjärjestelystä (23 miljoonaa euroa), henkilöstösaneerauksesta (1 miljoona euroa), investoinneista (3 miljoonaa euroa) ja omaisuuden uudelleenjärjestelystä (1 miljoona euroa). Kokonaiskustannukset ovat 28 miljoonaa euroa (14).
(43)
Kreikka väittää, rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista 14 miljoonaa euroa rahoitetaan valtiontuella ja 14 miljoonaa euroa yrityksen omalla rahoitusosuudella. Omaan rahoitusosuuteen sisältyvät […] tulot ja 1 miljoona euroa tytäryhtiön omistusosuuden myynnistä vuonna 2007.
4.5 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen
(44)
Vastasuoritteina suunnitelmassa ehdotettiin alun perin (ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista) seuraavia toimia: a) yrityksen kolmesta tuotantolaitoksesta yhden toiminta lopetetaan; kyseisen tuotantolaitoksen toiminnan lopettaminen alkoi vuonna 2007 ja saatiin päätökseen vuonna 2008; ja b) omistusosuuden myynti tytäryhtiöstä; myynti toteutettiin vuonna 2007. Yritys ilmoitti kyseisen tytäryhtiön toiminnan olleen tappiollista vuosina 2005 ja 2006.
(45)
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Kreikka ehdotti seuraavia vaihtoehtoisia vastasuoritteita:
-
Yritys supistaa toimintaansa Kreikan markkinoilla vähintään 10 prosenttia suhteessa vuoden 2009 myyntiin ja tämä toiminnan supistaminen kestää vuoden 2013 loppuun, toisin sanoen kaksi vuotta rakenneuudistuksen päättymisen jälkeen.
-
Yritykselle ei myönnetä minkäänlaista valtiontukea vuoden 2013 loppuun ulottuvalla ajanjaksolla, toisin sanoen kaksi vuotta rakenneuudistuksen päättymisen jälkeen.
(46)
Kreikka väittää, että lievemmät vastasuoritteet ja pienempi oma rahoitusosuus ovat perusteltuja Varvaressoksen tapauksessa.
(47)
Erityisesti Kreikka toteaa, että Varvaressos sijaitsee Imathian alueella, joka on oikeutettu aluetukeen. Imathian työttömyysaste on kaksi kertaa valtakunnallista keskiarvoa suurempi ja sen BKT on 70 prosenttia valtakunnallisesta keskiarvosta. Samaan aikaan tekstiili-/vaatetusalan yritysten lukumäärä Imathiassa on pienentynyt 296 yrityksestä 181 yritykseen vuonna 2008 (39 prosentin lasku). Yli 10 työntekijää työllistävien yritysten työpaikoista 56 prosenttia on menetetty muutaman viime vuoden aikana.
(48)
Kreikka toteaa myös, että Varvaressoksen koko on pienentynyt merkittävästi vuodesta 2006, koska kolmesta tuotantolaitoksesta yksi on suljettu ja tytäryhtiö myyty. Tuotantolaitoksen sulkemisen seurauksena työvoima väheni […] henkilötyötunnilla ja tuotantokapasiteetti supistui 30 prosenttia. Tuotantokapasiteetin supistuminen on lisäksi peruuttamatonta (laitteisto romutettu tai myyty). Tytäryhtiön myynti johti vuotuisen liikevaihdon pienentymiseen 6,7 miljoonalla eurolla. Kaiken kaikkiaan yrityksen markkinaosuus pieneni 27 prosenttia myynnin arvon mukaan mitattuna ja 30 prosenttia myynnin määrän mukaan mitattuna. Lisäksi yritys lopetti toimintansa kokonaan Viron, Unkarin ja Romanian markkinoilla ja osittain Itävallan, Saksan, Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Bulgarian, Tšekin, Italian ja Puolan markkinoilla (toiminnan supistaminen vaihteli […] prosentista […] prosenttiin).
5. KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
(49)
Komissio sai huomautuksia Varvaressokselta. Sen esittämät väitteet olivat pitkälti samanlaisia Kreikan viranomaisten väitteiden kanssa.
(50)
Komissio sai huomautuksia myös muilta kolmansilta, joilla oli yhteys Varvaressoksen toimintoihin tai joihin sen toiminta vaikutti. Kaikissa huomautuksissa korostettiin yrityksen merkitystä paikalliselle taloudelle ja todettiin sen olevan vakaa yritys. Huomautuksissa todettiin myös, että yrityksen toiminnan loppuminen heikentäisi merkittävästi työllisyyttä ja tuotantokapasiteettia Kreikassa ja erityisesti Imathiassa. Lisäksi todettiin, että Varvaressokselle myönnetty tuki ei vääristä kilpailua, koska yrityksen markkinaosuus on pieni.
6. TUEN OLEMASSAOLON ARVIOINTI
6.1 Toimenpiteet 1 ja 2: Vuosina 2007 ja 2008 myönnetyt valtiontakaukset
(51)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Jotta toimenpide voitaisiin katsoa valtiontueksi, sen on täytettävä seuraavat neljä kriteeriä.
(52)
Toimenpiteen on oltava jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista myönnetty. Valtiontakaukset muodostavat riskin valtion varoille, sillä takaukseen perustuvat maksut on maksettava valtion talousarviosta. Lisäksi kaikkiin takauksiin, joista ei makseta asianmukaista korvausta, liittyy valtion varojen menetys. Valtiontakaukset myös myönnetään toimivaltaisten ministeriöiden päätöksillä. Tarkasteltavana olevassa asiassa Varvaressokselle myönnettiin vuosina 2007 ja 2008 takaukset Kreikan valtiovarainministeriön päätöksellä. Näin ollen valtion varoja koskeva kriteeri täyttyy.
(53)
Toiseksi toimenpiteestä on oltava tuensaajalle etua. Komissio katsoo, että kyseessä olevat kaksi takausta ovat antaneet Varvaressokselle kohtuutonta etua. EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (15), jäljempänä ’takaustiedonanto’, 2.2 ja 3.2 kohdassa esitetyistä syistä lainanottaja saa etua, jos sen ei tarvitse maksaa takauksesta markkinahintaa. Tietyissä tapauksissa lainanottaja, joka on vaikeuksissa oleva yritys, ei löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis myöntämään lainan minkäänlaisilla ehdoilla ilman valtiontakausta.
(54)
Takaustiedonannon 3.2 kohdassa komissio määrittelee kolme kumulatiivista edellytystä, joiden se katsoo riittävän perusteeksi katsoa, ettei kyse ole takauksen muodossa myönnetystä valtiontuesta (eli edusta). Nämä edellytykset ovat seuraavat:
-
lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa
-
takaus ei kata enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen määrästä
-
takauksen laajuus voidaan myöntämishetkellä mitata asianmukaisesti
-
takauksesta maksetaan markkinaperusteinen hinta.
(55)
Soveltamalla näitä kriteerejä tarkasteltavana olevassa asiassa komissio panee merkille, että
-
Varvaressos oli taloudellisissa vaikeuksissa (16) ajankohtina, jolloin takaukset myönnettiin vuosina 2007 ja 2008.
-
Kuten johdanto-osan 13, 16 ja 18 kappaleessa osoitetaan, sekä vuonna 2007 että vuonna 2008 myönnetty takaus kattoi yli 100 prosenttia lainasta.
-
Komissio toteaa vuonna 2007 myönnetystä takauksesta, että takauksen laajuutta ei ollut mahdollista mitata asianmukaisesti takauksen myöntämisajankohtana. Tämä ilmenee siitä, että Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan (ks. edellä johdanto-osan 13 ja 16 kappale) takauksen oli alun perin tarkoitus kattaa 80 prosenttia lainasta (ts. 18,2 miljoonaa euroa), mutta takausohjelmaan sisältyvän määräyksen perusteella se kattoi lopulta 30 miljoonaa euroa.
-
Sekä vuoden 2007 että vuoden 2008 takaus myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen lainalle eikä takaajalle (valtio) maksettu kummassakaan tapauksessa palkkiota. Pelkästään se seikka, että takauksista ei maksettu palkkiota, voisi osoittaa, että toimenpiteet antoivat Varvaressokselle etua. Kaupallisilla pankkimarkkinoilla ei ole saatavilla takauksia ilman palkkiota. Tämä koskee erityisesti takauksia vaikeuksissa oleville yrityksille, joiden tapauksessa maksulaiminlyöntien riski on suuri.
(56)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että yritys ei olisi saanut vuosien 2007 ja 2008 takauksia samoilla ehdoilla markkinoilta, minkä vuoksi nämä toimenpiteet antoivat sille etua.
(57)
Kolmanneksi toimenpiteen on oltava valikoiva, jotta se voitaisiin katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi. Vuoden 2007 takaus perustui alakohtaiseen ohjelmaan ja vuoden 2008 takaus oli ad hoc -toimenpide Varvaressoksen hyväksi. Näin ollen valikoivuutta koskeva kriteeri täyttyy.
(58)
Lopuksi toimenpiteen on vääristettävä kilpailua ja vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Varvaressos toimii alalla, jonka tuotteilla käydään paljon kauppaa jäsenvaltioiden välillä ja jolla kilpailu on kovaa. Tukitoimenpiteiden myöntämisajankohtana Varvaressoksen myynti suuntautui pääasiassa muihin jäsenvaltioihin (ks. johdanto-osan 7 kappale edellä). Lisäksi kyseessä olevat tukitoimenpiteet antoivat Varvaressokselle etua verrattuna kilpailijoihin (ks. edellä johdanto-osan 53-56 kappale). Kun valtiontuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa toisiin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee jäsenvaltioiden välisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan näihin muihin yrityksiin. Näin ollen kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva kriteeri täyttyy.
(59)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että vuosina 2007 ja 2008 myönnetyt valtiontakaukset (toimenpiteet 1 ja 2) ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Varvaressokselle.
6.2 Toimenpide 3: Ilmoitettu vuoden 2009 suora avustus
(60)
Valtion varoja ja valtion toteuttamaa toimenpidettä koskevan kriteerin osalta voidaan todeta, että suora avustus maksetaan valtion talousarviosta ja sen on hyväksynyt toimivaltainen ministeriö. Sen vuoksi tämä kriteeri täyttyy.
(61)
Etua koskevasta kriteeristä voidaan todeta, että suora avustus myönnettiin taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle. Kreikan valtio ei saa avustuksesta minkäänlaista korvausta. Sen vuoksi avustus antaa Varvaressokselle etua.
(62)
Näin ollen komissio katsoo, että ilmoitettu vuonna 2009 myönnetty suora avustus antaa yritykselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua.
(63)
Valikoivuutta koskevasta kriteeristä voidaan todeta, että suora avustus myönnettiin yritykselle tapauskohtaisen päätöksen perusteella. Sen vuoksi tämä kriteeri täyttyy.
(64)
Kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva kriteeri täyttyy samalla tavoin kuin edellä johdanto-osan 58 kappaleessa esitetään.
(65)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että ilmoitettu vuonna 2009 myönnetty suora avustus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Varvaressokselle.
6.3 Sääntöjenvastaisesti myönnetty tuki
(66)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (17) 1 artiklan f kohdan mukaan sääntöjenvastaisella tuella tarkoitetaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti käyttöönotettua tukea.
(67)
Tarkasteltavana olevassa asiassa Kreikka pani vuonna 2007 Varvaressokselle myönnetyn takauksen täytäntöön ilmoittamatta siitä komissiolle ja odottamatta komission huomautuksia tai lopullista päätöstä toimenpiteen soveltumisesta sisämarkkinoille.
(68)
Tämän vuoksi komissio katsoo tässä vaiheessa, että vuonna 2007 myönnetty valtiontakaus on sääntöjenvastainen.
7. YHDENMUKAISUUS SEUT-SOPIMUKSEN KANSSA
(69)
Takaustiedonannon 4.1 kohdan mukaan yksittäinen takaus tai takausohjelma sisältää valtiontukea, ellei se ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Sen vuoksi valtiontuen osuus on määritettävä, jotta voidaan tarkistaa, voidaanko tuki katsoa kuuluvaksi tietyn valtiontukia koskevan poikkeuksen piiriin. Komission onkin määritettävä tukiosuus ennen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointia.
7.1 Tuen määrittäminen
(70)
Vuosina 2007 ja 2008 myönnetyt takaukset: Komissio on määritellyt takauksiin sisältyvän tukiosuuden laskemisen yleiset periaatteet takaustiedonannossa.
(71)
Komissio katsoo, että periaatteessa valtiontakaus voidaan katsoa tueksi lainan kokonaismäärään asti, jos tuensaaja ei pysty saamaan markkinoilta rahoitusta itse (ks. takaustiedonannon 2.2 kohta ja 4.1 kohdan a alakohta).
(72)
Takaustiedonannon 4.1 (yleiset säännöt), 4.2 (tukiosuus yksittäisissä takauksissa) ja 4.4 (tukiosuus takausjärjestelmissä) kohdassa vahvistetaan säännöt, joita komissio soveltaa laskiessaan takausten tukiosuutta. Komissio soveltaa jäljempänä näitä sääntöjä ainoastaan toimenpiteisiin 1 ja 2.
(73)
Tarkasteltavana olevassa asiassa Kreikka on osoittanut, että Varvaressos pystyi vielä saamaan rahoitusta markkinoilta (ks. johdanto-osan 35 kappale) vuoden 2007 takauksen myöntämisajankohtana. Sen vuoksi komissio katsoo, että yritys olisi vielä voinut saada rahoitusta markkinoilta ilman vuonna 2007 myönnettyä valtiontakausta.
(74)
Vuoden 2008 takauksesta komissio toteaa, että Kreikka ilmoitti vuoden 2008 takauksesta saman vuoden aikana kuin se myönsi vuoden 2007 takauksen (ilmoitus marraskuussa 2007 ja takaus toukokuussa 2007). Tämän vuoksi komissio katsoo, että myös vuoden 2008 takauksen myöntämisajankohtana yrityksellä oli vielä jonkin verran luottokelpoisuutta ja se pystyi saamaan rahoitusta markkinoilta (18).
(75)
Koska yritys oli toimenpiteiden ajankohtana taloudellisissa vaikeuksissa, liikepankit olisivat kuitenkin perineet korkeampaa korkoa kuin mitä perittiin valtiontakauksen ansiosta, joka muodosti pankeille lisävakuuden. Tämän vuoksi komissio katsoo, että etu, jota Varvaressos sai vuosien 2007 ja 2008 takauksien kautta, ei muodostu lainojen kokonaismäärästä, koska se olisi voinut saada lainat ilman valtiontakauksiakin, vaan alhaisemmasta korosta, jonka se sai takausten ansiosta.
(76)
Takaustiedonannon 4.2 kohdan mukaan silloin, kun takauksen markkinahintaa ei ole saatavilla vertailukohdaksi, verrataan markkinaehtoisen lainan kokonaisrahoituskustannuksia takauksen kanssa ja ilman takausta (toisin sanoen on verrattava vastaavan ilman takausta olevan lainan korkoa valtiontakauksen saaneen lainan korkoon, johon on lisätty takauspalkkio.
(77)
Monissa tapauksissa tällaista markkinakorkoa ei ole käytettävissä. Sen vuoksi komissio on kehittänyt viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä vuonna 2008 antamassaan tiedonannossa (19), jäljempänä ’vuoden 2008 viitekorkotiedonanto’) taloudellisen menetelmän, jota voidaan takaustiedonannon 4.2 kohdassa esitetyistä syistä käyttää korvaavana muuttujana markkinakorolle.
(78)
Tarkasteltavana olevassa asiassa ei ole tietoja siitä, kuinka paljon Varvaressos joutuisi maksamaan vertailukelpoisesta lainasta ilman takausta. Molemmat takaukset myönnettiin ennen talous- ja finanssikriisiä. Lisäksi komissio katsoo, että toimenpiteiden myöntämisestä kuluneen ajan vuoksi ’todellisen’ markkinakoron laskeminen kreikkalaiselle tekstiilialan yritykselle olisi vaikea tehtävä. Sen vuoksi komissio käyttää viitekorkoa markkinakoron korvaavana muuttujana.
(79)
Vuoden 2007 valtiontakauksen myöntämisajankohtana Varvaressoksen lainojen vakuuksien voitiin katsoa olevan suuret vuoden 2008 viitekorkotiedonannon mukaisessa merkityksessä (20). Sen vuoksi vuoden 2007 valtiontakauksen tukiosuus on laskettava käyttämällä 400 peruspisteen suuruista marginaalia, jota sovelletaan sellaisiin vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettäviin lainoihin, joiden vakuudet ovat suuret.
(80)
Tämän perusteella laskettiin, että vuoden 2007 takauksen kattamasta lainasta olisi ilman valtiontakausta pitänyt maksaa markkinakorkoa yhteensä 7,3 miljoonaa euroa. Todellisuudessa siitä maksettiin korkoa (takauspalkkiota ei ollut) yhteensä 4,9 miljoonaa euroa ajanjaksolla tammiskuusta 2007 joulukuuhun 2010. Näin ollen sen markkinakoron, joka yrityksen olisi pitänyt maksaa ilman takausta, ja valtiontakauksen avulla saadun koron välinen ero palkkioiden maksamisen jälkeen on 2,4 miljoonaa euroa (tukiosuus). Tämä summa on lisättävä rakenneuudistussuunnitelman tukimäärään (21).
(81)
Vuonna 2008 myönnetyn valtiontakauksen kohteena oleva 2,4 miljoonan euron laina maksettiin yritykselle 10 päivänä helmikuuta 2009. Sen korko oli kuuden kuukauden euribor lisättynä 3,6 prosenttiyksiköllä ja laina-aika oli kuusi kuukautta (tai rakenneuudistussuunnitelman arvioinnin loppuun asti). Lainaa ei ole vielä maksettu takaisin (lainapääoma on edelleen alkuperäisellä tasolla).
(82)
Yritys oli edelleen vaikeuksissa eikä sillä ollut enää kiinnittämätöntä omaisuutta, jota se olisi voinut tarjota vakuudeksi (22). Koska vakuuksia ei ole, komissio korottaa Kreikkaan sovellettavaa peruskorkoa 1 000 peruspisteellä. Näin vuoden 2008 rahoituksesta olisi pitänyt maksaa 550 000 euron markkinakorko. Todellisuudessa vuoden 2008 lainamääristä maksettiin korkoa (takauspalkkiota ei ollut) yhteensä 0,25 miljoonaa euroa ajanjaksolla helmikuusta 2009 (jolloin kyseinen laina maksettiin) joulukuuhun 2010. Näin ollen sen markkinakoron, joka yrityksen olisi pitänyt maksaa ilman takausta, ja valtiontakauksen avulla saadun koron välinen ero palkkioiden maksamisen jälkeen on 0,3 miljoonaa euroa (tukiosuus). Tämä summa on lisättävä rakenneuudistussuunnitelman tukimäärään.
(83)
Toimenpiteessä 3 on kyse suorasta avustuksesta, jonka vuoksi koko 14 miljoonan euron summa on tukea.
(84)
Edellä esitetyn perusteella toimenpiteisiin 1, 2 ja 3 sisältyvä tukiosuus on yhteensä 16,7 miljoonaa euroa.
7.2 Tuen arvioinnin oikeusperusta: pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat
(85)
Siltä osin kuin toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusten perusteella.
(86)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan sekä 107 artiklan 3 kohdan d ja e alakohdan poikkeuksia ei selvästikään voida soveltaa eivätkä Kreikan viranomaiset ole vedonneet niihin.
(87)
Varvaressos oli vaikeuksissa oleva yritys toimenpiteiden myöntämisajankohtana (ks. edellä johdanto-osan 9 kappale ja jäljempänä johdanto-osan 89-90 kappale). Sen vuoksi tukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida ainoastaan pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella eli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
7.3 Yrityksen tukikelpoisuus
(88)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että vaikka Varvaressos menetti huomattavan osan omasta pääomastaan vuosina 2004-2009, se ei menettänyt yli puolta merkitystä pääomastaan tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana (2007-2009). Se ei täyttänyt kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle maksukyvyttömyyden vuoksi, kuten suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdassa määrätään.
(89)
Toisaalta yrityksen taloudellinen tulos heikkeni merkittävästi vuosina 2006-2009, kuten johdanto-osan 9 kappaleessa osoitetaan. Sen vuoksi komissio päättelee, että Varvaressos oli jo vuonna 2006 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, koska sen tappiot kasvoivat ja liikevaihto pieneni.
(90)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdan osalta näyttää siltä, että yritys todellakin tarvitsi vuonna 2007 olemassa olevia lainojaan enemmän rahoitusta elinkelpoisuutensa takaamiseksi. Tästä on osoituksena se, että se haki vuonna 2006 rakenneuudistustukea. Sen vuoksi vuonna 2007 suoritettu lainojen uudelleenjärjestely ei riittänyt palauttamaan elinkelpoisuutta, koska se koski ainoastaan olomassa olevia lainoja eikä sitä kautta saatu uusia lainoja. Tämän vuoksi komissio katsoo, että yritys ei vuonna 2007 pystynyt palauttamaan elinkelpoisuutta ilman julkista tukea ja että sillä oli taloudellisia vaikeuksia myös pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdan perusteella.
7.4 Tuen ainutkertaisuuden periaate
(91)
Komissio katsoo, että vuosina 2007 ja 2008 myönnetyt valtiontakaukset ovat pelastamistukea. Vuoden 2007 takaus oli tarkoitettu ratkaisemaan Varvaressoksen rahoitusongelmat lyhyellä aikavälillä antamalla sille kaksi vuotta aikaa, jolloin sen ei tarvitse maksaa lainalyhennyksiä. Vuoden 2008 takauksen tarkoituksena oli pitää yritys toiminnassa rakenneuudistussuunnitelman toimittamiseen asti.
(92)
Vaikka vuoden 2007 takaus oli itse asiassa pelastamistukitoimenpide, se ei päättynyt kuuden kuukauden kuluessa myöntämispäivästä (30.5.2007), toisin sanoen 30 päivään marraskuuta 2007 mennessä. Tämän vuoksi kyse olisi periaatteessa (sääntöjenvastaisen) tuen väärinkäytöstä ja tuen ainutkertaisuuden periaatteen rikkomisesta.
(93)
Komission on kuitenkin arvioitava tukitoimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille myös kaikkien muiden mahdollisten perusteiden nojalla. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdassa rajoitetaan tällaiset perusteet niihin, joista määrätään pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa. Tällöinkin olisi mahdollista luokitella pelastamistuki rakenneuudistustueksi osana jatkuvaa rakenneuudistusta (ks. myös asia C 11/07, Ottana Energia (23)).
(94)
Komissio katsoo tässä yhteydessä, että tarkasteltavina olevat kolme toimenpidettä todellakin ovat osa jatkuvaa rakenneuudistusta. Tämä kanta perustuu seuraaviin seikkoihin:
(95)
Ensinnäkin kaikilla kolmella toimenpiteellä oli sama tarkoitus, nimittäin yrityksen suurista lainavelvoitteista aiheutuvan ongelman ratkaiseminen.
(96)
Lisäksi vuosina 2007 ja 2008 myönnetyt takaukset eivät riittäneet antamaan yritykselle rakenneuudistuksessa tarvittavia varoja (vähintään yhtä paljon kuin sen lainat yhteensä, eli 25,4 miljoonaa euroa vuoden 2006 lopussa). Tällaisten varojen saaminen olisi mahdollista ainoastaan kyseisten kolmen toimenpiteen yhdistelmällä yhden rakenneuudistusprosessin puitteissa.
(97)
Suurin osa siitä lainasta (1,8 miljoonaa euroa yhteensä 2,4 miljoonasta eurosta), jonka vuoden 2008 takaus kattoi, oli tarkoitus käyttää saman investoinnin rahoittamiseen kuin vuoden 2009 avustus. Kyseiset investoinnit oli myös tarkoitus toteuttaa saman ajanjakson aikana kuin vuoden 2009 rakenneuudistussuunnitelma (ks. johdanto-osan 19 kappale).
(98)
Lisäksi vuoden 2009 rakenneuudistussuunnitelma on sama kuin se elvytyssuunnitelma, jonka yritys toimitti Kreikan viranomaisille jo vuonna 2006 (ks. johdanto-osan 11-12 kappale). Suunnitelmaan oli tehty joitakin muutoksia sen arvioinnin yhteydessä.
(99)
Rakenneuudistus alkoi vuonna 2006. Suunnitelmaan sisältyi neljä rakenneuudistustoimenpidettä, jotka oli toteutettu tai joita oli alettu toteuttaa ennen vuoden 2007 takauksen myöntämistä (toukokuu 2007). Kyseiset toimenpiteet ovat tuotannon vähentäminen (2006), työvoiman vähentäminen (2006), tytäryhtiö Thivan myynti (tammikuu 2007) ja yrityksen johdon uudelleenorganisointi ja uudistaminen (2006).
(100)
Tämän perusteella komissio päättelee, että tarkasteltavina olevat tukitoimenpiteet ovat saman rakenneuudistuksen osia, jotka myönnettiin yhden ainoan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen helpottamiseksi. Näin ollen tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei ole rikottu.
7.5 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(101)
Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi kyseessä olevien kolmen toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille jatkuvana rakenneuudistuksena.
(102)
Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman mukaiset toimenpiteet kohdistuvat yrityksen vaikeuksien todellisiin syihin. Erityisesti komissio on sitä mieltä, että suunnitelmassa tunnistetaan seuraavat (ulkoiset ja sisäiset) tekijät Varvaressoksen vaikeuksien syiksi:
-
aikaisempi runsas lainanotto (vuosina 2000-2005)
-
suuret toimintakustannukset (voittomarginaalin pienentyminen seurauksena Aasiasta tulevasta kilpailusta ja tuotantopanoskustannusten noususta)
-
kyvyttömyys vastata markkinakehitykseen.
(103)
Ehdotettujen rakenneuudistustoimenpiteiden tavoitteena on ratkaista nämä ongelmat. Ensinnäkin suunnitelmassa ehdotetaan yrityksen taloudellista uudelleenjärjestelyä. Toiseksi siinä ehdotetaan konkreettisia toimenpiteitä yrityksen voittomarginaalin parantamiseksi muuttamalla tuottorakennetta ja pienentämällä toimintakustannuksia. Kolmanneksi siinä ehdotetaan johdon uudistamista. Rakenneuudistustoimenpiteet on jaettu 14 toimeen, joille kustannukset on jaettu. Komissio päättelee, että ehdotetut toimet todella näyttävät riittävän ratkaisemaan yrityksen perimmäiset ongelmat.
(104)
Rakenneuudistuksen taloudellisesta vaikutuksesta voidaan todeta, että rahoitussuunnitelmat noudattavat realistisesti rakenneuudistuspaketin toteuttamista. Sekä liikevaihdon kasvu (noin 5 prosenttia vuodessa) että liikevoiton kasvu (noin 10 prosenttia vuodessa) on kohtuullista rakenneuudistustoimenpiteiden (tuotevalikoiman muuttaminen ja kustannusten rationalisointitoimet) toteuttamisen jälkeen.
(105)
Tämän perusteella komissio katsoo, että rakenneuudistuksen ansiosta yrityksen elinkelpoisuus palautuu vuonna 2011 ja sen osakkaat saavat sijoittamalleen pääomalle tuoton, joka on suurempi tai (pahimmassa tapauksessa) yhtä suuri kuin niiden vieraan pääoman menot ja sen vuoksi tyydyttävällä tasolla. Komissio toteaa, että nämä tulokset saavutetaan kohtuullisessa ajassa ja että odotetut tulokset perustuvat kohtuullisiin oletuksiin.
(106)
Tämän vuoksi komissio katsoo, että suunnitelma täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 35-37 kohdan mukaiset kriteerit.
7.6 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen
(107)
Rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan seuraavia vastasuoritteita: a) yritys supistaa toimintaansa Kreikan markkinoilla vähintään 10 prosenttia suhteessa vuoden 2009 myyntiin ja tämä toiminnan supistaminen kestää vuoden 2013 loppuun, toisin sanoen kaksi vuotta rakenneuudistuksen päättymisen jälkeen; ja b) yritykselle ei myönnetä minkäänlaista valtiontukea vuoden 2013 loppuun ulottuvalla ajanjaksolla, toisin sanoen kaksi vuotta rakenneuudistuksen päättymisen jälkeen.
(108)
Komissio katsoo, että ehdotettu toiminnan supistaminen Kreikassa 10 prosentilla antaa kilpailijoille mahdollisuuden tulla markkinoille tai lisätä myyntiään markkinoilla, joilla yrityksellä on vahva asema. Yrityksen asema Kreikan markkinoilla on parantunut tuntuvasti viime vuosina (32 prosentista 42 prosenttiin) toisin kuin sen myynti EU:ssa, joka on pienentynyt 67 prosentista 52 prosenttiin (ks. johdanto-osan 7 kappale edellä). Yritys on Kreikan tekstiilimarkkinoilla 10. sijalla (vuoden 2007 tietojen perusteella, ks. johdanto-osan 8 kappale). Samaan aikaan yrityksen asema EU:n ulkopuolisten maiden markkinoilla on myös parantunut viime vuosina (1 prosentista 6 prosenttiin). Tämä osoittaa, että yrityksen elinkelpoisuus ei ole riippuvainen aseman parantamisesta EU:n markkinoilla.
(109)
Toiminnan supistaminen Kreikan markkinoilla kuitenkin merkitsee sitä, että Varvaressoksen on osittain tai kokonaan luovuttava vakiintuneista kauppasuhteistaan kotimaassaan ja yritettävä korvata ne uusilla kauppasuhteilla muissa EU:n jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa. Tämä asettaa yrityksen kilpailukyvyn koetukselle.
(110)
Komissio panee myös merkille, että kaikissa elinkelpoisuutta koskevissa kolmessa skenaariossa yrityksen myynnin odotetaan lisääntyvän (ks. johdanto-osan 24 kappale). Myynnin vähentyminen Kreikassa ei kuitenkaan ole ristiriidassa liikevaihdon kasvun kanssa. Myynnin vähentymisestä voi olla etua yrityksen kilpailijoille, sillä se vapauttaa kapasiteettia niille. Liikevaihdon kasvu mahdollistaa tuensaajan elinkelpoisuuden.
(111)
Voitaisiin kuitenkin väittää, että vertailukohtana tuotannon 10 prosentin supistamiselle Kreikan markkinoilla olisi käytettävä vuotta 2006 eikä vuotta 2009. Tämä johtuu siitä, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaan ”supistamisen on oltava olennainen osa rakenneuudistussuunnitelman mukaista rakenneuudistusta”. Yrityksen rakenneuudistus alkoi vuonna 2006 ja sen oli tarkoitus kestää viisi vuotta (vuoteen 2011). Tämän ajattelutavan mukaan vastasuoritteen vaikutuksen pitäisi koskea koko ajanjaksoa, jonka rakenneuudistus kestää, eikä vaan osaa siitä.
(112)
Toisaalta komissio toteaa, että vastasuoritteilla on oltava mahdollisimman suuri vaikutus. Tässä tapauksessa yrityksen myynti Kreikassa vuonna 2009 (8,1 miljoonaa euroa) oli suurempi kuin vuonna 2006 (7,1 miljoonaa euroa). Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpidettä on verrattava vuoden 2009 myyntiin, koska silloin sen vaikutus on suurempi.
(113)
Yleistä valtiontukikieltoa komissio pitää lisänä toiminnan supistamiselle Kreikan markkinoilla, joka jo on tyydyttävällä tasolla (10 prosenttia). Varvaressos sijaitsee Imathian alueella, joka on oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen nojalla (ks. johdanto-osan 47 kappale edellä). Tämä tarkoittaa sitä, että yritykselle olisi voitu myöntää investointitukea, jonka tuki-intensiteetti on 40 prosenttia. Tuen myöntämiskieltoja on hyväksytty aikaisemmin ylimääräisinä vastasuoritteina asioissa Alstom (24) ja Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Lisäksi komissio katsoo, että yrityksen koko on pienentynyt niin paljon, että sen pienentäminen vielä enemmän olisi kohtalokasta sen elinkelpoisuudelle (ks. johdanto-osan 48 kappale edellä).
(115)
Samaan aikaan komissio toteaa jälleen, että vastasuoritteilla on oltava mahdollisimman suuri vaikutus. Tässä tapauksessa komissio katsoo, että valtiontukikiellon olisi kestettävä yli kaksi vuotta. Tästä ei ole haittaa yrityksen elinkelpoisuudelle, mutta se hyvittää kohtuuttoman kilpailun vääristymisen. Komissio katsoo, että neljän vuoden pituinen kielto on asianmukaisempi.
(116)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että edellä kuvaillut vastasuoritteet täyttävät pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen vaatimukset. Ne erityisesti: a) hyödyttävät Varvaressoksen kilpailijoita 31 kohdan mukaisesti; b) ovat muodoltaan sellaisia kuin 39 kohdassa ja 46 kohdan c alakohdassa määrätään; ja c) toteutetaan markkinoilla, joilla Varvaressoksella on huomattava markkina-asema rakenneuudistuksen jälkeen, kuten 40 kohdassa määrätään.
(117)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaisesti vastasuoritteet on suhteutettu tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon markkinoilla. Varvaressoksella oli vuonna 2008 pieni […] prosentin osuus langan tuotannon EU:n markkinoista (ks. johdanto-osan 8 kappale edellä).
(118)
Suuntaviivojen 56 kohdassa määrätään, että tuen hyväksymisedellytykset voivat olla lievempiä tukialueella. Varvaressos sijaitsee Imathian alueella, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen nojalla aluetukeen oikeutettu alue (ks. johdanto-osan 47 kappale edellä).
(119)
Edellä esitetyn perusteella Kreikan ehdottamat vastasuoritteet eivät näytä olevan riittäviä. Toisaalta komissio katsoo, että vastasuoritteet yhdessä vuoteen 2015 asti kestävän tukikiellon kanssa täyttävät pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiset vastasuoritteita koskevat kriteerit.
7.7 Tuen rajaaminen välttämättömään: tuensaajan todellinen rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea
(120)
Kreikka väittää, että yritys on vuodesta 2009 ollut mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa (26) tarkoitettu keskisuuri yritys. Koska yritys sai valtiontukea ensimmäisen kerran vuonna 2007, sen olisi tässä arvioinnissa katsottava olevan suuri yritys (vuonna 2006 sen liikevaihto oli 28 miljoonaa euroa). Sen vuoksi yrityksen olisi pitänyt osallistua rakenneuudistussuunnitelmaan vastaamalla vähintään 50 prosentista sen kustannuksista, kuten pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdassa määrätään.
(121)
Komissio panee kuitenkin merkille, että yritys sijaitsee alueella, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen nojalla oikeutettu aluetukeen (ks. johdanto-osan 47 kappale edellä). Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 56 kohdan mukaan tuen hyväksymisedellytykset voivat olla tuensaajan rahoitusosuuden osalta joustavampia tukialueilla, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä säädetä toisin.
(122)
Edellä kuvailtujen olosuhteiden perusteella ja käytäntönsä mukaisesti komissio katsoo, että tässä tapauksessa 40 prosentin suuruinen rahoitusosuus voidaan hyväksyä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiseksi soveliaaksi omaksi rahoitusosuudeksi.
(123)
Edellä johdanto-osan 70-84 kappaleissa esitetyn tukitoimenpiteiden laskennan perusteella 30,7 miljoonan euron rakenneuudistus rahoitetaan seuraavasti:
-
16,7 miljoonaa euroa tukea: 14 miljoonan euron suuruinen suora avustus, vuonna 2007 myönnettyyn takaukseen sisältyvä 2,4 miljoonan euron tukiosuus (400 peruspisteen skenaarion mukaan) ja vuonna 2008 myönnettyyn takaukseen sisältyvä 0,3 miljoonan euron tukiosuus (1 000 peruspisteen mukaan);
-
14 miljoonan euron suuruinen tuensaajan oma rahoitusosuus.
(124)
Näin ollen yrityksen oma rahoitusosuus on 46 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista eli enemmän kuin edellä johdanto-osan 122 kappaleessa määritetty 40 prosentin vähimmäismäärä ja siten pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa asetettujen rajojen sisällä.
8. KOMISSION HEINÄKUUSSA 2008 PELASTAMISTUESTA TEKEMÄN PÄÄTÖKSEN KUMOAMINEN
(125)
Vuonna 2007 myönnetty valtiontakaus osoittaa, että komission heinäkuussa 2008 pelastamistuesta tekemä päätös (ks. johdanto-osan 1 kappale edellä) perustui Kreikan viranomaisten toimittamiin vääriin tietoihin. Kreikan viranomaiset totesivat pelastamistuesta tekemässään ilmoituksessa (marraskuu 2007) erityisesti, että Varvaressos ei ollut saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sille oli myönnetty valtiontakaus toukokuussa 2007.
(126)
Menettelyasetuksen 9 artiklan mukaan komissio voi peruuttaa 4 artiklan 3 kohdan nojalla tehdyn päätöksen annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa, jos päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia.
(127)
Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio ei ollut tietoinen siitä, että Varvaressos oli jo saanut tukea aikaisemmin ollessaan vaikeuksissa. Sen vuoksi tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei tarkasteltu eikä jo myönnettyä tukea otettu huomioon laskettaessa pelastamistukea.
(128)
Tehdessään 9 päivänä maaliskuuta 2010 päätöksen menettelyn aloittamisesta komissio antoi Kreikalle tilaisuuden esittää huomautuksensa siitä, että komission heinäkuussa 2008 pelastamistuesta tekemä päätös perustui Kreikan viranomaisten toimittamiin virheellisiin tietoihin, joiden mukaan Varvaressos ei ollut saanut aikaisemmin pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Kreikka myönsi huomautuksissaan, että se myönsi valtiontakauksen toukokuussa 2007. Kreikka väitti kuitenkin, että vuoden 2007 takaus ei ollut valtiontukea (ks. edellä johdanto-osan 34 kappale). Komissio ei voi hyväksyä Kreikan väitteitä, koska ne joko perustuvat hypoteettisiin lausumiin ja kriteereihin, jotka eivät liity valtiontukeen, tai vääristävät luottoluokituksen oikeaa merkitystä.
(129)
Edellä esitetyn perusteella komission heinäkuussa 2008 pelastamistuesta tekemä päätös on kumottava.
9. PÄÄTELMÄT
(130)
Komissio päättelee, että tarkasteltavina olevat tukitoimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille, jos tiettyjä edellytyksiä noudatetaan,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Päätös, jonka komissio teki 16 päivänä heinäkuuta 2008 Varvaressokselle myönnettävän ilmoitetun pelastamistuen hyväksymisestä, kumotaan menettelyn aikana toimitettujen ja päätöksen kannalta ratkaisevien virheellisten tietojen vuoksi asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklan mukaisesti.
2 artikla
Suuruudeltaan 16,7 miljoonan euron tuki, josta Kreikka on pannut osan täytäntöön ja josta osan täytäntöönpano on suunnitteilla, soveltuu sisämarkkinoille 3 artiklassa säädetyin edellytyksin.
3 artikla
1. Varvaressoksen rakenneuudistussuunnitelma on pantava kokonaisuudessaan täytäntöön.
2. Vuodesta 2011 alkaen Varvaressoksen Kreikassa tapahtuvasta myynnistä saamaa vuotuista liikevaihtoa on supistettava 10 prosenttia suhteessa Kreikassa vuonna 2009 tapahtuneesta myynnistä saatuun liikevaihtoon. Tämä supistus koskee kalenterivuosia 2011, 2012 ja 2013.
3. Yritykselle ei saa myöntää minkäänlaista valtiontukea vuoden 2015 loppuun asti. Tämä koskee myös rahoitusta paikallisista, alueellisista, valtakunnallisista ja EU:n lähteistä.
4. Kahta edellistä edellytystä sovelletaan Varvaressokseen, kaikkiin sen tuleviin tytäryhtiöihin ja kaikkiin Varvaressoksen osakkaiden määräysvallassa oleviin yrityksiin siinä määrin kuin ne käyttävät tuotantoresursseja (esimerkiksi tuotantolaitokset ja -linjat), jotka tällä hetkellä kuuluvat Varvaressokselle tai sen tytäryhtiöille. Ne pysyvät voimassa myös, jos Varvaressos myydään toiselle oikeushenkilölle ja/tai se sulautuu toiseen oikeushenkilöön tai jos Varvaressoksen omaisuuserät myydään toimintaansa jatkavana yrityksenä toiselle oikeushenkilölle.
5. Kaikkien edellä mainittujen edellytysten noudattamisen valvomiseksi Kreikan on toimitettava komissiolle puolivuosittain raportti Varvaressoksen rakenneuudistuksen edistymisestä. Myyntirajoitusten osalta Kreikan on toimitettava komissiolle vuosittain tammikuun loppuun mennessä raportti, jossa ilmoitetaan edellisen kalenterivuoden myyntiluvut.
4 artikla
Kreikan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2010.