РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 287/2011 НА СЪВЕТА
от 21 март 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2,5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕИО) № 2737/90 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“). С Решение 90/480/ЕИО (3) Комисията прие гаранции, предоставени от двама основни износители, за продукта, предмет на мерките.
(2)
След оттеглянето на гаранциите от страна на двамата засегнати китайски износители, с Регламент (ЕО) № 2286/94 (4) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт.
(3)
С Регламент (ЕО) № 610/95 (5) Съветът измени Регламент (ЕИО) № 2737/90 и наложи окончателно мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид. След преразглеждане, което бе започнато съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-долу „предишното разследване за преразглеждане“), с Регламент (ЕО) № 771/98 на Съвета (6) тези мерки бяха удължени за срок от още пет години.
(4)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 2268/2004 (7) Съветът наложи антидъмпингово мито от 33 % върху вноса на волфрамов карбид и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР.
(5)
С Регламент (ЕО) № 1275/2005 (8) Съветът измени определения обхват на продукта, така че да включва и волфрамов карбид, просто смесен с метален прах.
2. Искане за преразглеждане
(6)
След публикуването на известие за предстоящо изтичане на срока (9) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 30 септември 2009 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането бе подадено от Европейската асоциация на металопроизводителите (Eurometaux) (наричана по-долу „заявителят“) от името на производители от Съюза, които съставляват съществен дял - в конкретния случай над 85 %, от общото производство на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид в Съюза.
(7)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и до повтаряне на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на процедура
(8)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 30 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (10) (наричано по-долу „известието за започване на преразглеждане“), че открива процедура по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Разследване
4.1. Разследван период
(9)
Разследването на продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-долу „разглежданият период“).
4.2. Засегнати от разследването страни
(10)
Комисията уведоми официално за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките заявителя, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, производителите в държавата аналог и представителите на КНР. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(11)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(12)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, и до онези, които заявиха своя интерес в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Отговори бяха получени от седем производители от Съюза, от един производител износител от КНР, от един производител износител от държавата аналог и от трима ползватели.
(13)
Нито един от вносителите не изпрати отговор във връзка с изготвянето на представителната извадка, не предостави информация на Комисията, нито заяви интереса си в хода на разследването. Тъй като само един производител износител от КНР се отзова, предоставяйки исканата информация, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, от една страна, и на интереса на Съюза, от друга страна. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., Санкт Петер, Австрия
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Гослар, Германия
-
Eurotungstène poudres S.A., Гренобъл, Франция
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Брунтал, Чешка република
-
Treibacher Industrie AG, Алтхофен, Австрия;
б)
държава аналог
-
Global Tungsten & Powders Corp., САЩ
в)
ползвател
-
Sandvik Hard Materials, Епинуз, Франция
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият продукт в рамките на настоящото преразглеждане е: волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР и класирани понастоящем в кодове по КН 2849 90 30 и ex 3824 30 00.
(16)
Волфрамовият карбид, волфрамовият карбид, просто смесен с метален прах, и сплавите на волфрамов карбид са съединения на въглерод и волфрам, получени чрез топлинна обработка (в първия случай - чрез насищане с въглерод, а в третия - чрез сплавяне). Тези продукти са междинни и се използват при производството на твърдосплавни елементи, като режещи инструменти и износоустойчиви елементи от цементиран карбид, на износоустойчиви покрития, за свредла на инструменти за нефтени сондажи и минни изкопи, както и за дюзи и режещи пластини за изтегляне и коване на метали.
(17)
При настоящото разследване бе потвърдено, че разглежданият продукт, произвеждан и продаван от производителя износител на Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите характеристики, както и на видовете употреба с продукта, произвеждан от производителите от Съюза и продаван на пазара на Съюза, или с продукта, произвеждан и продаван в държавата аналог, като поради тази причина те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали в момента има дъмпинг и ако е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга. Следва да се припомни, че в контекста на разследването по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
Както бе обяснено по-горе, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка по отношение на производителите износители от КНР.
(20)
На етапа на събирането на информация с оглед изготвяне на представителна извадка се оказа, че делът на единствения съдействащ китайски производител износител съставлява по-малко от 5 % от общия обем на износа от КНР за Съюза. Китайските органи и другите заинтересовани страни бяха уведомени за възможността да се приложи член 18 от основния регламент поради ниската степен на съдействие от страна на производителите износители. Комисията не получи никакъв отговор във връзка с това съобщение.
(21)
По-късно по време на разследването обаче в своя отговор на въпросника съдействащият производител износител поправи грешката, допусната при декларирането на осъществените от него експортни продажби за Съюза, като завиши данните за обема на своя износ за Съюза. Същевременно обемите на разглеждания продукт, изнасян от КНР за Съюза, бяха допълнително подложени на анализ въз основа на данни от Евростат. Вследствие на това и след проверка на отговорите на въпросника бе установено, че обемът на износа на съдействащия производител износител е много голям (11). Въз основа на тези констатации се стигна до заключението, че нивото на съдействие е високо.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Държава аналог
(22)
Тъй като при предишните разследвания на нито един производител износител от КНР не бе предоставено ТДПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(23)
В известието за започване на преразглеждане бе предвидено като подходяща държава аналог за целта на определянето на нормалната стойност за КНР да бъдат използвани САЩ. Заинтересованите страни бяха приканени да изразят становището си доколко този избор е подходящ. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните. САЩ бяха използвани като държава аналог и при първоначалното разследване, като не бе установено наличието на нови или променени обстоятелства, които да обосноват евентуална промяна, нито на Комисията беше съобщено за такива обстоятелства. Счетено бе, че САЩ са представителна държава като референтен пазар, по-специално с оглед на отвореността и конкурентоспособността на нейния вътрешен пазар. Освен това един производител от САЩ се съгласи да съдейства в рамките на настоящото преразглеждане.
(24)
Поради това САЩ бяха използвани като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.2. Нормална стойност
(25)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност бе определена на основата на проверената информация, получена от съдействащия американски производител в държавата аналог, т.е. на основата на реално платените или подлежащи на плащане цени на вътрешния пазар на САЩ за видовете на продукта, за които бе установено, че са били продавани при обичайни търговски условия.
(26)
В резултат на това нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена за продажби на вътрешния пазар за несвързани клиенти, осъществени от съдействащия производител в САЩ.
(27)
Най-напред бе определено дали осъществените от съдействащия американски производител общи продажби на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти са представителни съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали те възлизат на 5 или повече процента от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнесен за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар, осъществени от съдействащия американски производител, бяха счетени за достатъчно представителни по време на разследвания период в рамките на преразглеждането.
(28)
След това бе проучено дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За целта за сходния продукт, продаден на пазара на САЩ, бе определен делът на рентабилните продажби, осъществени на вътрешния пазар, на независими клиенти през РПП.
(29)
Тъй като обемът на рентабилните продажби на сходния продукт е представлявал по-малко от 80 % от общия обем на продажбите на сходния продукт, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби.
2.3. Експортна цена
(30)
Както бе обяснено по-горе, предвид факта, че делът на съдействащия производител износител съставлява над 90 % от общия обем на износа от КНР за Съюза, експортната цена бе проучена на основата на предоставените от този производител износител данни, т.е. надлежно коригираната реално платена или подлежаща на плащане цена на разглеждания продукт при продажбата му за износ за Съюза.
2.4. Сравнение
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид на разглеждания продукт на базата на цена франко завода, при същото равнище на търговия и същото равнище на данъчно облагане. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цената и сравнимостта на цената. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховка, банкови такси и опаковане. Освен това бе направена корекция от 5 % на експортната цена с цел отчитане на експортната такса, както и корекция на нормалната стойност с цел отчитане на данъка върху добавената стойност (ДДС).
2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен за всеки вид продукт на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП, възлизащ на над 80 %, т.е. на значително по-високо ниво, отколкото при последното разследване за преразглеждане (31 %). Точният дъмпингов марж не може да бъде разгласен поради съображения за поверителност. Изчисленията бяха направени на основата на данните, предоставени от един производител износител от КНР и един производител в държавата аналог. Разгласяването на дъмпинговия марж би позволило както на съдействащия производител износител от КНР, така и на производителя в държавата аналог да си направят изводи съответно за нормалната стойност и за експортната цена на другия, което би довело до явно нарушаване на правото на двете страни на поверителност на информацията.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
3.1. Предварителна бележка
(33)
Включената в настоящия раздел информация е получена чрез анализ на данните, предоставени от съдействащия производител износител и от Евростат, както и на данните, посочени в искането за преразглеждане.
3.2. Свободен капацитет на китайските производители износители
(34)
Предоставените от съдействащия китайски производител износител данни за свободния капацитет бяха представени като стойности, завишени или намалени с 20 %, за да бъде спазена поверителността на информацията. Производственият капацитет на КНР през 2006 и 2007 г. е възлизал на около 21 000 тона, а през 2008 г. и РПП се е увеличил значително, достигайки около 35 000 тона, което представлява увеличение с над 80 % в рамките на разглеждания период. Може да се счита, че тези данни са по-скоро занижени, тъй като в искането за преразглеждане се посочва, че производственият капацитет възлиза на около 50 000 тона.
(35)
Освен това съдействащият производител износител отчете значително увеличение на капацитета през разглеждания период.
(36)
Въз основа на събраната по време на разследването информация бе установено, че общият производствен капацитет на Китай значително е надхвърлил действителното китайско производство (най-малко с 20 000 тона през 2008 г. и през РПП).
(37)
През РПП свободният капацитет на КНР е надвишавал шесткратно потреблението на Съюза (25 000 тона спрямо потребление на Съюза от 3 800 тона).
(38)
С оглед на горепосоченото е ясно, че при отсъствие на антидъмпингови мерки голяма част от наличния в КНР свободен капацитет би могъл да се използва за увеличаване на износа за Съюза.
(39)
Освен това представената по време на разследването информация сочи съществени нарушения на пазара на суровините, използвани за производството на разглеждания продукт. На първо място, за суровините са въведени квоти, предоставяни от китайските органи. На второ място, китайските органи ограничават достъпа до суровини посредством налагането на експортни такси и политики за намаление на ДДС, прилагани, както е посочено в съображение 31, и спрямо разглеждания продукт. Тези фактори представляват допълнителни елементи, които сочат, че в този случай е вероятно дъмпингът да продължи.
3.3. Привлекателност на пазара на Съюза и експортни цени за трети държави
(40)
Предоставената от съдействащия износител информация за цените, която не може да бъде разгласена поради съображения за поверителност, сочи, че Съюзът със сигурност представлява интересен пазар за китайските производители износители. През разглеждания период цените, практикувани на пазарите на други трети държави, са били по-ниски (освен през 2007 г.) от цените, практикувани на пазара на Съюза (най-общо между 10 % и 20 % по-ниски в различните години през разглеждания период).
(41)
Поради тези причини може да се стигне до заключението, че що се отнася до цените, които могат да бъдат налагани, пазарът на ЕС определено представлява привлекателна алтернатива за китайските износители.
(42)
Въз основа на това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха имали стимул да насочат износа си към пазара на Съюза. Преобладаващите на пазара на Съюза по-високи цени биха позволили на тези производители износители да реализират по-големи маржове на печалба.
3.4. Заобикаляне на мерките
(43)
През 2005 г. обхватът на мерките бе разширен, така че в него да бъде включен допълнителен код по КН, тъй като бе установено, че китайските износители заобикалят мерките, като добавят към волфрамовия карбид на прах малки количества от друг метален прах (предимно кобалт) (12). Тази практика на заобикаляне на мерките, която бе потвърдена, е поредният елемент в подкрепа на заключението, че е вероятно дъмпингът да продължи. Тя е ясно доказателство за това, че европейският пазар е все така привлекателен за китайските производители износители, които - при отсъствието на антидъмпингови мерки - вероятно биха насочили по-големи количества волфрамов карбид към пазара на ЕС.
3.5. Заключение относно вероятността за продължаване на дъмпинга
(44)
Направеният по-горе анализ показва, че вносът от КНР на пазара на Съюза е продължил да се осъществява на дъмпингови цени при много високи дъмпингови маржове. Като се имат предвид по-специално анализът на ценовите равнища на пазарите в ЕС и в други трети държави, както и наличният в КНР капацитет, може да се направи заключението, че, в случай че мерките бъдат премахнати, е вероятно дъмпингът да продължи.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Дефиниране на „промишлеността на Съюза“
(45)
На територията на Съюза сходният продукт се произвежда от седем дружества или групи от дружества.
(46)
Поради това се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
2. Предварителна бележка
(47)
Необходимо бе данните относно вноса в Съюза на разглеждания продукт с произход от КНР да бъдат представени чрез индексиране, за да се запази поверителността на информацията по силата на член 19 от основния регламент.
(48)
Що се отнася до обемите на вноса по код по TARIC 3824300010, поради включването на продукти, различни от разглеждания продукт, в данните за вноса, предоставени от Евростат на ниво код по КН (код по КН 3824 30 00), посоченият по-долу анализ бе направен въз основа на данните за вноса на ниво код по TARIC, допълнени с информация от данните, събрани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Данните по TARIC се считат за поверителни, тъй като предоставената в тях информация е толкова подробна, че позволява идентифициране на страните. Поради тази причина някои данни са представени като стойности в интервал.
(49)
Данните за промишлеността на Съюза са получени от отговорите на въпросника, предоставени от седемте производители от Съюза.
3. Потребление на пазара на Съюза
(50)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и на данните на Евростат за вноса.
(51)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е намаляло с 62 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. През РПП потреблението е намаляло с 63 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 1
Потребление
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
+
общ обем на вноса
1 766
1 885
2 303
755
+
производство на ЕС, продадено на пазара на ЕС
8 281
8 334
7 981
3 024
=
потребление
10 047
10 218
10 284
3 779
Годишно увеличение
2 %
1 %
-63 %
4. Обем, пазарен дял и цени на дъмпинговия внос от Китайската народна република
(52)
Динамиката на обема, пазарните дялове и средните цени на дъмпинговия внос от КНР е посочена по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са представени въз основа на данни от Евростат.
Таблица 2
Внос от КНР
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от разглежданата държава (в тонове)
Над 700
Над 700
Над 400
Над 60
Индекс (2006 г. = 100)
100
104
60
11
Пазарен дял на вноса от разглежданата държава
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Цени на вноса от разглежданата държава (в евро на тон)
25 622
21 883
22 434
22 110
Индекс (2006 г. = 100)
100
85
88
86
(53)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от КНР е намалял с 89 % през разглеждания период и е достигнал ниво от около 80 тона през РПП. Пазарният му дял също е намалял от 7,1 % през 2006 г. на 2,1 % през РПП.
(54)
Това намаляване би могло да се обясни със значителното увеличение на вътрешното потребление в КНР през разглеждания период. Освен това изглежда, че китайските органи водят политика на опазване на ресурсите от волфрам на КНР чрез прилагането на система от експортни квоти и мита върху износа.
(55)
През разглеждания период цените на вноса от Китай са намалели с 14 %. Тази промяна е в съответствие с общата тенденция, наблюдавана и по отношение на цените на промишлеността на Съюза.
(56)
Сравнението също така показа, че вносът от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с над 10 % след приспадането на съществуващото антидъмпингово мито. Тези резултати съвпадат с резултатите, получени при последното разследване за преразглеждане (13).
5. Внос от други държави
(57)
Обемът на вноса от други държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са представени въз основа на данни от Евростат.
Таблица 3
Внос от други държави
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Внос от други държави (в тонове)
1 050
1 138
1 873
675
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
178
64
Пазарен дял на вноса от други държави
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Средна цена (в евро на тон)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
79
91
Пазарен дял на САЩ
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Средна цена (в евро на тон)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Пазарен дял на Южна Корея
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Средна цена (в евро на тон)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Вносът от трети държави е намалял с 36 % през разглеждания период. Той е следвал обща тенденция на пазара, предизвикана от свиването на потреблението (спад с 62 %), но не със същите темпове. Затова пазарният дял на този внос е нараснал от 10,5 % на 17,9 %. Въздействието на този внос обаче върху промишлеността на Съюза не може да се счита за отрицателно, както това е доказано в съображения 85-88 по-долу.
(59)
Следва да се отбележи, че през разглеждания период пазарният дял на Република Корея (наричана по-долу „Корея“) се е удвоил, като е достигнал 4,4 %. През разглеждания период средните цени на вноса от Корея са се понижили, въпреки че са продължили да бъдат по-високи от средната продажна цена на продажбите за износ на КНР.
6. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(60)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички съответни икономически фактори и показатели, които оказват влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
6.1. Производство
(61)
Производството на промишлеността на Съюза първоначално се е увеличило с 5,8 % през 2007 г. и с 11,6 % през 2008 г. в сравнение с 2006 г., а след това рязко е намаляло през РПП - с 56 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 4
Общо производство на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Производство
10 094
10 679
11 268
4 861
Индекс (2006 г. = 100)
100
106
112
48
6.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(62)
Производственият капацитет се е увеличил с 10,8 % в периода между 2006 г. и РПП. Тъй като производството е намаляло, по-специално през РПП, в произтичащото използване на капацитета е отбелязано общо намаление от 57 % в периода между 2006 г. и РПП, като през РПП използването на капацитета е паднало до 39 %.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Производствен капацитет
11 110
11 610
12 230
12 310
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
110
111
Използване на капацитета
91 %
92 %
92 %
39 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
101
43
6.3. Складови наличности
(63)
Нивото на складовите наличности в края на периода, с които е разполагала промишлеността на Съюза, се е увеличило с 20 % през 2008 г. в сравнение с 2006 г., като впоследствие е намаляло с 26 % през РПП.
Таблица 6
Складови наличности
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
Складови наличности в края на периода
1 714
1 808
2 054
1 514
Индекс (2006 г. = 100)
100
106
120
88
6.4. Обем на продажбите
(64)
Продажбите, осъществени от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти, леко са се увеличили в периода между 2006 и 2008 г., като впоследствие са намалели с 61 % в периода между 2008 г. и РПП. Обемът на продажбите се е увеличил през 2007 и 2008 г., но през РПП рязко е намалял. Това развитие е в съответствие с общата тенденция към спад в потреблението на пазара на Съюза.
Таблица 7
Продажби на несвързани клиенти
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем (в тонове)
5 594
5 630
5 874
2 292
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
105
41
6.5. Пазарен дял
(65)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е бил относително стабилен в периода между 2006 и 2008 г., като впоследствие се е увеличил с 4 процентни пункта между 2008 г. и РПП. Като цяло през разглеждания период е отбелязано увеличение от 5 процентни пункта.
Таблица 8
Пазарен дял на ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на ЕС
56 %
55 %
57 %
61 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
99
103
109
6.6. Растеж
(66)
Тъй като спадът в продажбите е бил малко по-бавен от спада в потреблението, промишлеността на Съюза е успяла донякъде да увеличи пазарния си дял.
6.7. Трудова заетост
(67)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 17 % в периода между 2006 г. и РПП. При заетостта се наблюдава спад и в периода от 2006 г. до 2008 г., когато производството леко се е увеличило, което свидетелства за положените от промишлеността на Съюза усилия за повишаване на производителността. През РПП обаче резкият спад в производството е довел до силно влошаване на състоянието на заетостта.
Таблица 9
Трудова заетост
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средно (разглеждан период)
Общо заети лица
674
667
653
557
Индекс (2006 г. = 100)
100
99
97
83
6.8. Производителност
(68)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като произведена продукция на заето лице годишно, се е повишила през 2007 и 2008 г. съответно със 7 % и 15 % в сравнение с 2006 г., като впоследствие е намаляла с 49 % в периода между 2008 г. и РПП.
Таблица 10
Производителност
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове годишно на заето лице)
15
16
17
9
Индекс (2006 г. = 100)
100
107
115
58
6.9. Продажни цени
(69)
През разглеждания период средната продажна цена франко завод на промишлеността на Съюза на несвързани клиенти в Съюза е следвала тенденция към намаление. Като цяло промишлеността на Съюза е била принудена да намали цените си с 15,4 % в периода между 2006 г. и РПП.
(70)
Както бе обяснено в съображения 55 и 56, цените на дъмпинговия внос от КНР са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при промишлеността на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. През РПП цените на продуктите, внасяни от КНР, са били с над 10 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 11
Единична цена на пазара на ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единични цени на продажбите на Съюза (в евро на тон)
31 030
29 995
29 072
26 241
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
94
85
6.10. Възнаграждения
(71)
В периода между 2006 г. и РПП средното възнаграждение на заето лице се е увеличило с 4,8 %.
Таблица 12
Разходи за труд
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на заето лице
53 614
54 613
56 564
56 221
Индекс (2006 г. = 100)
100
102
106
105
6.11. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(72)
В периода между 2006 и 2008 г. годишният поток от инвестиции, направени от промишлеността на Съюза в разглеждания продукт, е нараснал с 18 %. Инвестициите в периода между 2007 и 2008 г. са се увеличили със 103 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 65 % в сравнение с 2008 г.
(73)
Инвестициите са били насочени предимно в изграждането на нови съоръжения за производството на волфрамов материал от употребявани материали и скрап. Наложило се е инвестициите да бъдат намалени поради следните причини: i) намаляването на общото ниво на производство на пазара на Съюза; ii) нарушенията на условията на пазара на суровините (вж. съображение 39); iii) икономическата криза.
(74)
През РПП не са били направени значителни инвестиции. Това до голяма степен може да бъде обяснено с икономическата криза, започнала през 2008 г. и достигнала връхната си точка по време на РПП, когато достъпът до нови капитали е бил по-труден от всякога.
Таблица 13
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
18 403
10 711
21 756
7 568
Индекс (2006 г. = 100)
100
58
118
41
6.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(75)
Благодарение, от една страна, на действащите антидъмпингови мерки, а от друга страна, на усилията, положени от промишлеността на Съюза за разнообразяване на източниците на суровини, в периода между 2006 и 2008 г. промишлеността на Съюза е била в състояние да поддържа положителни стойности на рентабилност, независимо от факта, че през този период рентабилността ѝ като цяло е намаляла с 26 %. През РПП обаче промишлеността на Съюза е постигнала значително по-слаби резултати, което свидетелства за известна уязвимост в това отношение.
(76)
През целия разглеждан период възвръщаемостта на инвестициите до голяма степен е следвала тенденцията по отношение на рентабилността.
Таблица 14
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите на ЕС на несвързани клиенти (в процент от нетните продажби)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13. Паричен поток
(77)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който отразява способността на промишлеността да самофинансира дейността си, се е запазила положителна през периода, предмет на разследването. Между 2006 г. и РПП обаче е бил отбелязан спад с около 35 %.
Таблица 15
Паричен поток
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (в хиляди евро)
36 125
39 868
44 102
23 540
Индекс (2006 г. = 100)
100
110
122
65
6.14. Размер на дъмпинговия марж
(78)
През РПП дъмпингът от страна на КНР е продължил на ниво, което значително надвишава сегашното ниво на мерките. Освен това, като се имат предвид нарушенията на условията на пазара на суровините, свободният капацитет и цените на вноса от КНР, въздействието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
6.15. Възстановяване от предишен дъмпинг
(79)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза се е възстановила от въздействието на предишния дъмпинг. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза до голяма степен е съумяла да се възстанови от такова въздействие благодарение на факта, че действащите антидъмпингови мерки са се оказали ефикасни. Икономическата криза обаче е прекратила този процес и е довела да задълбочаване на трудностите, пред които е изправена промишлеността на Съюза.
7. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
7.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(80)
Едновременно със свиването на потреблението в Съюза пазарният дял на вноса от Китай е намалял от 7,1 на 2,1 % (вж. съображение 52). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от други трети държави. Както бе посочено в съображение 56 по-горе, на основата на изчисление, при което бе изключено антидъмпинговото мито, бе установено, че през РПП вносът от Китай е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 10,7 %. Следва да се припомни, че митническата ставка възлиза на 33 %. Следователно нивото на подбиване на цените свидетелства, от една страна, за ефикасността на действащите мита, а от друга страна - за необходимостта от запазване на мерките. В подкрепа на това заключение е и фактът, че констатираното подбиване на цените е на същото ниво, както при последното разследване за преразглеждане. Вследствие на това ценовото въздействие на дъмпинговия внос от КНР върху промишлеността на Съюза е останало непроменено и, при липсата на доказателства в подкрепа на противното, е вероятно то да продължи.
7.2. Въздействие на икономическата криза
(81)
Поради изключително неблагоприятните икономически условия, които са преобладавали през РПП в отрасъла, използващ волфрам - надолу по веригата - и по-специално в отрасъла на стоманата и цементираните карбиди, който съставлява по-голямата част от потреблението на волфрам в Съюза, промишлеността на Съюза е намалила драстично производството и продажбите на разглеждания продукт.
(82)
Преди кризата дружествата, заети в отрасъла надолу по веригата, са разполагали с големи складови наличности на волфрам, които не са били подновени през РПП, което допълнително е засегнало нивото на производство на промишлеността на Съюза.
(83)
Поради намаляването на производството и поради капиталоемкостта на промишлеността на Съюза, т.е. необходимостта да се произвеждат определени количества, за да се поддържат ниски постоянните разходи за единица продукция, рентабилността е била сериозно засегната.
(84)
Анализът обаче на промишлеността на Съюза преди кризата доказва ефикасността на действащите антидъмпингови мерки. Разследването показа, че най-големите производители от Съюза са осъществявали съществени инвестиции, за да избегнат нарушенията на условията на пазара на суровините, като същевременно са били конкурентоспособни на пазара, като са запазили своите стабилни позиции.
7.3. Внос от други държави
(85)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави е намалял с 36 % - от около 1 500 тона през 2006 г. на 675 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 10,5 % през 2006 г. на 17,9 % през РПП. Средната цена на вноса от тези държави е намаляла с 8,9 % в периода между 2006 г. и РПП, като основните държави вносителки са били Южна Корея и САЩ.
(86)
През разглеждания период пазарният дял на вноса от Южна Корея се е удвоил (от 2,2 % на 4,4 %). Наличната информация обаче сочи, че през РПП този внос е бил извършван на цени, малко по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (с 6,6 %), но по-високи (с 9,8 %) от цените на вноса с произход от КНР.
(87)
Пазарният дял на вноса от САЩ е намалял с 15,1 процентни пункта през разглеждания период (от 4,2 % до 3,6 %). Наличната информация сочи, че през РПП този внос е бил извършван на цени, по-високи от цените на промишлеността на Съюза и следователно - значително по-високи (с 31 %) от цените на вноса с произход от КНР.
(88)
В заключение, вносът от Южна Корея и САЩ - които са сред най-големите вносители на волфрамов карбид в ЕС - не е могъл да окаже отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза основно поради съответните равнища на цените (подобни или дори по-високи от цените на промишлеността на Съюза), а що се отнася до САЩ - и поради намаляващия пазарен дял.
8. Заключение
(89)
Поради съществуващите ефективни антидъмпингови мита промишлеността на Съюза е съумяла да се възстанови до известна степен от въздействието на предишния вредоносен дъмпинг.
(90)
Въпреки това не може да се направи заключението, че вече не съществува риск за състоянието на промишлеността на Съюза. Макар през първите години на разглеждания период да е постигнато подобрение по почти всички показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза - като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци - в хода на разследването също така бе установено, че през РПП всички показатели за вреда са се влошили.
(91)
Независимо от факта, че спадът в търсенето през РПП би могъл отчасти да се обясни с икономическата криза, при разследването внимателно бе анализирано въздействието на ниските дъмпингови цени на износа от КНР върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(92)
Както е посочено в съображение 52, обемът на вноса от КНР действително е намалял в периода между 2006 г. и РПП. Цените на този внос са намалели с 14 % през същия период, което, при анализ от гледна точка на разглеждания четиригодишен период, точно отразява развитието на цените на промишлеността на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че значителното намаление на цената на дъмпинговия внос от Китай е станало между 2006 и 2007 г. (с 15 %), т.е. доста преди икономическата криза, в периода, когато промишлеността на Съюза е била в процес на възстановяване. След това цените на дъмпинговия внос от КНР са се стабилизирали и изглежда, че свързаното с финансовата криза намаление е било ограничено. Моментът, в който е станало значителното намаление на цените от страна на китайските износители (преди кризата), би могъл да се разглежда като доказателство за въвеждането от тяхна страна на по-целенасочена и агресивна ценова стратегия за подбиване на цените на промишлеността на Съюза. На практика ценовата разлика между китайските експортни цени и цените на промишлеността на Съюза е достигнала съответно 27 % през 2007 г. и 22,8 % през 2008 г.
(93)
През 2008 г. експортните цени от Китай, са били с 22,8 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. През РПП разликата е намаляла до 15,7 %. Поради резкия спад в потреблението производителите от Съюза са били принудени да намалят цените си, за да могат да запазят пазарния си дял.
(94)
Както е посочено в съображение 57, обемът на вноса от други трети държави е намалял с 36 %, в съответствие със спада в потреблението. Въпреки увеличението на пазарния дял въздействието на този внос върху състоянието на промишлеността на Съюза не може да се счита за отрицателно, както това бе показано в съображение 88 по-горе.
(95)
Що се отнася до жизнеспособността на промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че събраните по време на разследването доказателства сочат, че при нормални пазарни условия промишлеността на Съюза е била конкурентоспособна спрямо вноса от трети държави, като дори когато цените на този внос са били по-ниски от цените на производителите от Съюза, разликата не е била толкова съществена, колкото спрямо цените на вноса от Китай, както това бе показано в съображения 85-88 по-горе.
(96)
Вследствие на подобреното състояние на промишлеността на Съюза през годините преди РПП, промишлеността е инвестирала в нови водещи технологии, за да може да произвежда разглеждания продукт от скрап и отчасти да заобиколи съществуващите нарушения на условията на пазара на суровините.
(97)
Като се имат предвид цялостното състояние на промишлеността на Съюза и вносът от КНР в периода от 2006 г. до РПП, както и положителното развитие на някои показатели, свързани с промишлеността на Съюза, в заключение се счита, че на промишлеността на Съюза не е нанесена съществена вреда през разглеждания период. Поради това беше проучено дали съществува вероятност за повтаряне на вредата, в случай че се допусне срокът на действие на мерките да изтече.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(98)
Както бе описано в съображения 89-97, въвеждането на антидъмпинговите мерки е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови от нанесената ѝ вреда, но само до известна степен. В действителност, когато изключително високите нива на потребление в Съюза, отчетени през по-голямата част от разглеждания период, са намалели значително през РПП, промишлеността на Съюза се е оказала в несигурна и уязвима ситуация, като все още е била изложена на вредоносния ефект от дъмпинговия внос от КНР.
(99)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент вносът от разглежданата държава бе подложен на оценка, за да се установи дали съществува вероятност от повтаряне на вредата.
2. Обем и цени на износа от Китай за трети държави
(100)
Констатирано бе, че експортните цени на китайските продажби за пазарите на други трети държави също са били по-ниски от експортните цени, практикувани при износ за ЕС (най-общо с 10-20 % по-ниски през различните години в рамките на разглеждания период, освен през 2007 г.). Продажбите за износ от Китай в държави извън ЕС са съставлявали значителни количества, достигащи до над 80 % от неговия общия обем на експортните продажби. Поради това бе счетено, че, в случай че се допусне изтичане на срока на действие на мерките, китайските производители износители биха имали стимул да пренасочат значителни количества от износа за други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза.
3. Свободен капацитет на пазара на КНР
(101)
Както това е описано в съображения 34-42, събраните по време на разследването данни сочат, че КНР разполага със значителен свободен капацитет. Установени бяха явни доказателства, които позволяват да се направи заключението, че при отсъствието на антидъмпингови мерки голяма част от този свободен капацитет би могла да бъде използвана за увеличаване на износа за Съюза. Това се потвърждава по-специално от факта, че няма данни, че пазарите на трети държави или вътрешният пазар биха могли да поемат допълнително производство от КНР.
4. Заключение
(102)
От дълги години промишлеността на Съюза изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос от Китай и в момента все още се намира в несигурна икономическа ситуация.
(103)
Както бе показано по-горе, промишлеността на Съюза е съумяла да се възстанови от дъмпинговия внос, практикуван от страна на КНР, благодарение на действащите антидъмпингови мерки. През РПП обаче тя се е оказала в трудна икономическа ситуация, дължаща се основно на икономическата криза. В този контекст, в случай че промишлеността на Съюза бъде изложена на нарастващ по обем дъмпингов внос на ниски цени от страна на разглежданата държава, това вероятно би довело до допълнително влошаване на ситуацията по отношение на продажбите, пазарния дял и продажните цени на промишлеността на Съюза, както и до последващо влошаване на нейното финансово състояние.
(104)
Освен това, както е посочено в съображение 56 по-горе, бе констатирано, че фактът, че продажните цени, практикувани от китайските производители, подбиват цените на промишлеността на Съюза средно с близо 11 %, явно свидетелства за вероятността в случай на отсъствие на мерки китайските производители износители да изнасят разглеждания продукт за пазара на Съюза на цени, значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
(105)
С оглед на направените по време на разследването констатации, а именно - за свободния капацитет в КНР, за нарушенията на условията на пазара на суровините, за потенциала на производителите износители в разглежданата държава да увеличат и/или да пренасочат своите обеми на износ към пазара на Съюза, за практикуваната от КНР ценова политика в други трети държави, както и за привлекателността на пазара на Съюза, който е по-доходен - евентуална отмяна на мерките вероятно би довела до повтаряне на вредата. Този път вредата би била дори още по-сериозна, като се има предвид настоящата икономическа криза.
E. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(106)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки не би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза бе определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(107)
Следва да се припомни, че в хода на предишните разследвания бе счетено, че приемането на мерки не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в рамките на което съответно се анализира ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко необичайно отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(108)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване на дъмпинга и повтаряне на вредата от него, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза мерките да се запазят.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(109)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 89-97 по-горе, и в съответствие с доводите, произтичащи от анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 102-105, може да се приеме също така, че има вероятност от сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, в случай че се допусне срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече.
(110)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за промишлеността на Съюза, която в този случай би била в състояние да увеличи обема на своите продажби и, по всяка вероятност, своите продажни цени, като по този начин достигне необходимото ниво на възвръщаемост, което би ѝ позволило да продължи да инвестира в нови технологии за своите производствени съоръжения. За разлика от това прекратяването на мерките би преустановило възстановяването на промишлеността на Съюза, като сериозно би застрашило нейната жизнеспособност и в резултат на това би изложило на риск самото ѝ съществуване, като по този начин намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. Интерес на вносителите/ползвателите
(111)
Един ползвател се отзова и предостави отговори на въпросника. Съдействащият ползвател заяви, че продължаването на мерките не би имало отрицателно въздействие върху конкуренцията на пазара на Съюза, а напротив, би позволило на промишлеността надолу по веригата да разполага с по-голям брой доставчици, конкуриращи се при пазарни цени.
(112)
Следва да се припомни също така, че при предишните разследвания бе установено, че налагането на мерките няма да окаже значително въздействие върху ползвателите (14). Независимо от съществуването на мерките вносителите/ползвателите в Съюза са били в състояние да продължат да ползват като източник за своите доставки, inter alia, КНР. Не бяха представени никакви данни за трудности при намиране на алтернативни източници. Поради това се стига до заключението, че запазването на антидъмпинговите мерки вероятно няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(113)
Може да се очаква продължаването на мерките да помогне на промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияе благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намали заплахата от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(114)
Освен това може да се очаква продължаването на мерките да бъде от полза за ползвателите/вносителите, като позволи запазването на голям брой доставчици на пазара на Съюза.
(115)
С оглед на гореизложения анализ се стига до заключението, че продължаването на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(116)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяването на информацията. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(117)
От гореизложеното следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на волфрамов карбид, волфрамов карбид, просто смесен с метален прах, и сплави на волфрамов карбид, класирани понастоящем в кодове по КН 2849 90 30 и ex 3824 30 00 (15) (код по TARIC 3824300010) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на митото, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза, преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1, е 33 %.
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 21 март 2011 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 287/2011,
annettu 21 päivänä maaliskuuta 2011,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan sekä 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2737/90 (2) käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin, jota kannetaan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Komissio hyväksyi päätöksellä 90/480/ETY (3) toimenpiteiden kohteena olevaa tuotetta koskevat sitoumukset kahdelta merkittävältä viejältä.
(2)
Kun nämä kaksi kiinalaista viejää peruuttivat antamansa sitoumukset, komissio otti asetuksella (EY) N:o 2286/94 (4) käyttöön tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa kannettavan väliaikaisen polkumyyntitullin.
(3)
Neuvosto muutti asetusta (ETY) N:o 2737/90 asetuksella (EY) N:o 610/95 (5) ja otti käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen tullin volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla vireille pannun tarkastelun, jäljempänä ’aiempi tarkastelu’, perusteella näiden toimenpiteiden voimassaoloaikaa jatkettiin uudeksi viisivuotiskaudeksi neuvoston asetuksella (EY) N:o 771/98 (6).
(4)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2268/2004 (7) käyttöön 33 prosentin suuruisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa.
(5)
Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1275/2005 (8) tuotemääritelmää, jotta se kattaisi myös volframikarbidin ja metallijauheen seoksen.
2. Tarkastelupyyntö
(6)
Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä julkaistiin ilmoitus (9), minkä jälkeen komissio vastaanotti 30 päivänä syyskuuta 2009 pyynnön panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Euroopan metallialan järjestö Eurometaux, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 85 prosenttia volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen sekä sulatetun volframikarbidin kokonaistuotannosta unionissa.
(7)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
3. Vireillepano
(8)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 30 päivänä joulukuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä (10).
4. Tutkimus
4.1 Tutkimusajanjakso
(9)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2006 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(10)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, vertailumaan tuottajille sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(11)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(12)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselyyn vastasi seitsemän unionin tuottajaa, yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, yksi vertailumaassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja ja kolme käyttäjää.
(13)
Yksikään tuoja ei vastannut otantaa koskevaan kyselyyn eikä toimittanut tietoja tai ilmoittautunut komissiolle tutkimuksen aikana. Koska ainoastaan yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti pyydetyt tiedot, otosta ei ollut tarpeen valita.
(14)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Itävalta
-
H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Saksa
-
Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Ranska
-
Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Bruntál, Tšekki
-
Treibacher Industrie AG, Althofen, Itävalta
b)
Vertailumaa
-
Global Tungsten & Powders Corp., Yhdysvallat
c)
Käyttäjä
-
Sandvik Hard Materials, Epinouze, Ranska.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(15)
Tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin oleva volframikarbidi, volframikarbidin ja metallijauheen seos sekä sulatettu volframikarbidi, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 2849 90 30 ja ex 3824 30 00.
(16)
Volframikarbidi, volframikarbidin ja metallijauheen seos ja sulatettu volframikarbidi ovat hiilen ja volframin yhdisteitä, jotka on valmistettu lämpökäsittelyllä (volframikarbidi hiilettämällä ja sulatettu volframikarbidi sulattamalla). Ne ovat välituotteita, joita käytetään kovametalliosien kuten kovametallisten terätyökalujen ja kovaan kulutukseen tarkoitettujen osien valmistuksessa sekä kulutusta kestävissä pinnoitteissa, öljyn- ja kallionporaukseen tarkoitettujen työkalujen terissä ja metallien vetämiseen sekä takomiseen tarkoitetuissa muoteissa ja kärjissä.
(17)
Tutkimus vahvisti, että vientiä harjoittavan tuottajan valmistamalla ja unioniin myymällä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin unionin tuottajien unionin markkinoilla tuottamalla ja myymällä tuotteella tai vertailumaassa tuotetulla ja myydyllä tuotteella, mistä syystä näitä tuotteita pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(18)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Mainitun artiklan mukaisesti tehdyissä tutkimuksissahan ei tarkastella markkinatalouskohtelua.
(19)
Kuten edellä on todettu, otanta kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen.
(20)
Otantavaiheessa vaikutti siltä, että ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä oli alle 5 prosenttia. Kiinan viranomaisille ja muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin, että koska vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen, tutkimuksessa sovellettaisiin mahdollisesti perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio ei saanut mitään vastausta tähän ilmoitukseen.
(21)
Tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa toimittamassaan vastauksessa kyselylomakkeeseen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja kuitenkin korjasi unioniin suuntautunutta vientimyyntiään koskevissa tiedoissa olleen virheen ja tarkisti ylöspäin vientimääräänsä unioniin. Tarkasteltavana olevan tuotteen vientimääriä Kiinasta unioniin analysoitiin samanaikaisesti tarkemmin Eurostatin lukujen perusteella. Tämän tuloksena ja kyselylomakevastauksen tietojen tarkistamisen jälkeen todettiin, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus viennistä oli hyvin suuri (11). Näiden havaintojen perusteella pääteltiin, että yhteistyössä toimimisen aste oli korkea.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaa
(22)
Kiinaa koskeva normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska yhdellekään kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua aiemmissa tutkimuksissa.
(23)
Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin Yhdysvaltoja vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa tämän vertailumaan sopivuudesta. Yksikään osapuoli ei esittänyt tältä osin huomautuksia tai vastaväitteitä. Yhdysvaltoja käytettiin vertailumaana myös alkuperäisessä tutkimuksessa, eikä sellaisia uusia tai muuttuneita olosuhteita, joiden perusteella vertailumaata olisi syytä vaihtaa, näyttänyt esiintyvän, eikä sellaisista myöskään ilmoitettu komissiolle. Yhdysvaltoja pidettiin edustavina viitemarkkinoina erityisesti siksi, että sen kotimarkkinat ovat avoimet ja kilpailuun perustuvat. Lisäksi yksi yhdysvaltalainen tuottaja suostui toimimaan yhteistyössä tässä tarkastelussa.
(24)
Sen vuoksi Yhdysvaltoja on käytetty tässä tarkastelussa markkinataloutta toteuttavana vertailumaana.
2.2 Normaaliarvo
(25)
Normaaliarvo määritettiin yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen varmennettujen tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti eli Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla sellaisista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, joiden myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(26)
Tämän tuloksena normaaliarvoksi vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo.
(27)
Aluksi tutkittiin, oliko tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko tuon myynnin määrä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olleen riittävän edustavaa tutkimusajanjakson aikana.
(28)
Tämän jälkeen selvitettiin, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus Yhdysvaltojen markkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjakson aikana.
(29)
Koska samankaltaisen tuotteen kannattavan myynnin määrä oli alle 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
2.3 Vientihinta
(30)
Kuten edellä selostettiin, tutkimuksessa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin kokonaismäärästä oli yli 90 prosenttia, mistä syystä vientihintaa tarkasteltiin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella ja vientihinnaksi vahvistettiin tarkasteltavana olevasta, unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava, asianmukaisesti oikaistu hinta.
2.4 Vertailu
(31)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla, samassa kaupan portaassa ja samalla verotuksen tasolla. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon sellaisten tekijöiden eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kotimaan kuljetuskustannusten, merirahti-, vakuutus- ja pakkauskustannusten sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi. Vientihintaan tehtiin lisäksi viiden prosentin oikaisu vientiveron ja normaaliarvoon oikaisu arvonlisäveron huomioon ottamiseksi.
2.5 Polkumyyntimarginaali
(32)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa samassa kaupan portaassa. Vertailun mukaan polkumyyntimarginaali oli tutkimusajanjakson aikana yli 80 prosenttia eli huomattavasti korkeampi kuin edellisessä tarkastelussa (31 %). Tarkkaa polkumyyntimarginaalia ei voida ilmoittaa luottamuksellisuussyistä. Laskelmat perustuvat yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja yhden vertailumaan tuottajan toimittamiin tietoihin. Polkumyyntimarginaalin ilmoittaminen antaisi sekä kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle että vertailumaan tuottajalle mahdollisuuden päätellä toistensa normaaliarvo ja vientihinta, mikä loukkaisi selvästi molempien osapuolten oikeutta luottamukselliseen tietojen käsittelyyn.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.1 Alustavat huomiot
(33)
Tähän jaksoon sisältyvät tiedot saatiin analysoimalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Eurostatilta peräisin olevia tietoja sekä tarkastelupyyntöön sisältyneitä tietoja.
3.2 Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti
(34)
Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja käyttämättömästä kapasiteetista on tarkastelua varten mukautettu 20 prosenttia joko ylös- tai alaspäin luottamuksellisuuden säilyttämiseksi. Kiinan tuotantokapasiteetti oli vuosina 2006 ja 2007 noin 21 000 tonnia ja kasvoi sitten vuonna 2008 ja tutkimusajanjakson aikana merkittävästi eli noin 35 000 tonniin, mikä tarkoittaa yli 80 prosentin lisäystä tarkastelujakson aikana. Näitä lukuja voidaan pitää maltillisena arviona, sillä tarkastelupyynnössä tuotantokapasiteetiksi ilmoitettiin lähes 50 000 tonnia.
(35)
Lisäksi tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti kapasiteettinsa kasvaneen merkittävästi tarkastelujakson aikana.
(36)
Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti ylitti merkittävästi Kiinan tosiasiallisen tuotannon (vähintään yli 20 000 tonnilla vuonna 2008 ja tutkimusajanjakson aikana).
(37)
Tutkimusajanjakson aikana Kiinassa oli käyttämätöntä kapasiteettia kuusi kertaa unionin kulutusta vastaava määrä (25 000 tonnia, kun unionin kulutus oli 3 800 tonnia).
(38)
Edellä esitetyn perusteella on selvää, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä suuri osa Kiinan käyttämättömästä kapasiteetista voitaisiin hyödyntää unioniin suuntautuvan viennin lisäämiseen.
(39)
Tutkimuksen aikana toimitetuista tiedoista kävi lisäksi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettävien raaka-aineiden markkinoilla esiintyy huomattavia vääristymiä. Kiinan viranomaiset ovat ensinnäkin ottaneet käyttöön raaka-aineita koskevia kiintiöitä. Lisäksi Kiinan viranomaiset rajoittavat raaka-aineiden saantia vientiveroilla ja alv-hyvityksiin liittyvillä toimenpiteillä, jotka koskivat myös tarkasteltavana olevaa tuotetta, kuten käy ilmi 31 kappaleesta edellä. Nämä tekijät viittaavat omalta osaltaan siihen, että polkumyynti todennäköisesti jatkuisi tarkasteltavana olevassa tapauksessa.
3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja vientihinnat kolmansiin maihin
(40)
Vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat hintatiedot, joita ei voida paljastaa luottamuksellisuussyistä, osoittavat, että unionin markkinat ovat selvästikin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta kiinnostavat. Muiden kolmansien maiden markkinoilla veloitetut hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan (vuotta 2007 lukuun ottamatta) alempia kuin unionin markkinoilla veloitetut hinnat (arviolta 10-20 prosenttia alempia tarkastelujakson eri vuosina).
(41)
Tämän perusteella voidaan päätellä, että unionin markkinat ovat saavutettavissa olevien hintojen suhteen ehdottomasti houkutteleva vaihtoehto kiinalaisille viejille.
(42)
Tämä voisi kannustaa kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia lisäämään vientiään unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. Unionin markkinoiden korkeat hinnat antaisivat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille mahdollisuuden parempiin voittomarginaaleihin.
3.4 Toimenpiteiden kiertäminen
(43)
Toimenpiteiden soveltamisalaa laajennettiin vuonna 2005 sisällyttämällä siihen yksi CN-koodi lisää, koska kiinalaisten viejien todettiin kiertävän toimenpiteitä lisäämällä volframikarbidijauheeseen pieniä määriä muuta metallijauhetta (lähinnä kobolttia) (12). Tämä vahvistettu kiertämiskäytäntö on jälleen yksi osoitus siitä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuisi. Se osoittaa selvästi, että Euroopan markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä todennäköisesti lisäisivät volframikarbidin vientiä EU:hun.
3.5 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(44)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja että polkumyyntimarginaalit olivat erittäin korkeita. Kun otetaan erityisesti huomioon EU:n ja muiden kolmansien maiden markkinoiden hintatasot sekä Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti, voidaan päätellä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin tuotannonalan määritelmä
(45)
Samankaltaista tuotetta valmistaa unionissa seitsemän yritystä tai yritysryhmää.
(46)
Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
2. Alustavat huomiot
(47)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Kiinasta Euroopan unioniin koskevat tiedot oli indeksoitava tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
(48)
Taric-koodia 3824300010 käyttäen tuotujen tuotemäärien osalta olisi huomattava, että koska saatavilla oleviin Eurostatin tuontitietoihin, jotka perustuvat CN-koodeihin (CN-koodi 3824 30 00), sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote, seuraava analyysi on tehty Taric-koodeihin perustuvien tuontitietojen perusteella ja niiden lisäksi on käytetty perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Taric-tietoja pidetään luottamuksellisina, koska ne ovat niin yksityiskohtaisia, että osapuolet on niiden avulla mahdollista tunnistaa. Tästä syystä osa tiedoista esitettiin vaihteluväleinä.
(49)
Unionin tuotannonalaa koskevat tiedot ovat peräisin unionin seitsemän tuottajan kyselylomakkeeseen antamista vastauksista.
3. Kulutus unionin markkinoilla
(50)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella.
(51)
Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus väheni 62 prosenttia ja eniten se väheni vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Tutkimusajanjakson aikana kulutus väheni 63 prosenttia verrattuna vuoteen 2008.
Taulukko 1
Kulutus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
+
Tuonti yhteensä
1 766
1 885
2 303
755
+
EU:n markkinoilla myyty EU:n tuotanto
8 281
8 334
7 981
3 024
=
Kulutus
10 047
10 218
10 284
3 779
Vuotuinen kasvu
2 %
1 %
-63 %
4. Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
(52)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrät, markkinaosuudet ja keskihinnat kehittyivät seuraavassa esitetyllä tavalla. Seuraavat määriä ja hintoja koskevat suuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti asianomaisesta (määrä tonneina)
Yli 700
Yli 700
Yli 400
Yli 60
Indeksi (2006 = 100)
100
104
60
11
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus
7,1 %
7,3 %
4,2 %
2,1 %
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (euroa/tonni)
25 622
21 883
22 434
22 110
Indeksi (2006 = 100)
100
85
88
86
(53)
Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtunut tuonti Kiinasta väheni 89 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli tutkimusajanjakson aikana noin 80 tonnia. Myös markkinaosuus laski tutkimusajanjakson aikana 2,1 prosenttiin vuoden 2006 tasosta eli 7,1 prosentista.
(54)
Tuonnin lasku saattaa osittain johtua siitä, että tuotteen kulutus Kiinan kotimarkkinoilla kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi Kiinan viranomaiset ovat ottaneet käyttöön vientikiintiöiden ja -tullien järjestelmän, jonka tavoitteena näyttäisi olevan Kiinan volframivarojen säilyttäminen.
(55)
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alenivat 14 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä kehitys vastaa sitä yleistä suuntausta, joka oli havaittavissa myös unionin tuotannonalan hintojen kohdalla.
(56)
Vertailu osoitti myös, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat yli 10 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia, kun niistä oli vähennetty voimassa oleva polkumyyntitulli. Edellisessä tarkastelussa päädyttiin samoihin tuloksiin (13).
5. Tuonti muista maista
(57)
Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät muista maista tarkastelujaksolla. Määriä ja hintoja koskevat suuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.
Taulukko 3
Tuonti muista maista
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti muista maista (tonnia)
1 050
1 138
1 873
675
Indeksi (2006 = 100)
100
108
178
64
Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
10,5 %
11,1 %
18,2 %
17,9 %
Keskihinta (euroa/tonni)
27 309,1
26 626,0
21 607,5
24 867,4
Indeksi (2006 = 100)
100
97
79
91
Yhdysvaltojen markkinaosuus
4,2 %
3,9 %
3,9 %
3,6 %
Keskihinta (euroa/tonni)
32 948,1
32 356,0
29 353,3
32 054,4
Etelä-Korean markkinaosuus
2,2 %
2,4 %
2,6 %
4,4 %
Keskihinta (euroa/tonni)
33 733,8
29 969,5
25 789,0
24 503,7
(58)
Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 36 prosenttia. Tuonnin kehitys noudatti supistuvan kulutuksen (62 prosentin lasku) alulle panemaa yleistä markkinasuuntausta, vaikkakaan se ei edennyt samaa tahtia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus on siten noussut 10,5 prosentista 17,9 prosenttiin. Kuten jäljempänä 85-88 kappaleessa osoitetaan, kyseinen tuonti ei kuitenkaan vaikuttanut kielteisesti unionin tuotannonalaan.
(59)
Korean tasavallan, jäljempänä ’Korea’, markkinaosuus kaksinkertaistui tarkastelujakson aikana ja oli sen lopussa 4,4 prosenttia. Koreasta peräisin olevan tuonnin keskihinnat laskivat tarkastelujaksolla mutta pysyivät kuitenkin koko ajan korkeampina kuin kiinalaisten viejien keskimääräiset myyntihinnat.
6. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(60)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
6.1 Tuotanto
(61)
Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi ensin 5,8 prosenttia vuonna 2007 ja 11,6 prosenttia vuonna 2008 vuoteen 2006 verrattuna ja väheni sitten tutkimusajanjakson aikana jyrkästi eli 56 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna.
Taulukko 4
Unionin kokonaistuotanto
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
Tuotanto
10 094
10 679
11 268
4 861
Indeksi (2006 = 100)
100
106
112
48
6.2 Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(62)
Tuotantokapasiteetti lisääntyi 10,8 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koska tuotanto väheni erityisesti tutkimusajanjakson aikana, kapasiteetin käyttö väheni kokonaisuutena katsoen 57 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja oli kyseisen jakson lopussa 39 prosenttia.
Taulukko 5
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
Tuotantokapasiteetti
11 110
11 610
12 230
12 310
Indeksi (2006 = 100)
100
105
110
111
Kapasiteetin käyttöaste
91 %
92 %
92 %
39 %
Indeksi (2006 = 100)
100
101
101
43
6.3 Varastot
(63)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot lisääntyivät 20 prosenttia vuonna 2008 vuoteen 2006 verrattuna ja pienenivät sitten 26 prosenttia tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 6
Varastot
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
Loppuvarastot
1 714
1 808
2 054
1 514
Indeksi (2006 = 100)
100
106
120
88
6.4 Myyntimäärä
(64)
Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi hieman vuosien 2006 ja 2008 välisenä aikana ja väheni sitten 61 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Myynnin määrä kasvoi vuosina 2007 ja 2008 mutta väheni voimakkaasti tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehitys noudattelee kulutuksen supistumiseen liittyvää yleistä suuntausta unionin markkinoilla.
Taulukko 7
Myynti etuyhteydettömille asiakkaille
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
5 594
5 630
5 874
2 292
Indeksi (2006 = 100)
100
101
105
41
6.5 Markkinaosuus
(65)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus säilyi melko vakaana vuodesta 2006 vuoteen 2008 ja kasvoi sitten neljä prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkastelujakson kokonaiskasvu oli 5 prosenttiyksikköä.
Taulukko 8
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
56 %
55 %
57 %
61 %
Indeksi (2006 = 100)
100
99
103
109
6.6 Kasvu
(66)
Koska myynnin lasku oli hieman vähäisempää kuin kulutuksen lasku, unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman.
6.7 Työllisyys
(67)
Työllisyys väheni unionin tuotannonalalla 17 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työllisyys väheni myös vuosina 2006-2008, kun tuotanto hieman kasvoi, mikä osoittaa, että unionin tuotannonala pyrki tuolloin parantamaan tuottavuuttaan. Tutkimusajanjakson aikana tuotannon määrä kuitenkin laski jyrkästi, mikä johti myös työllisyystilanteen tuntuvaan heikkenemiseen.
Taulukko 9
Työllisyys
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskiarvo (tarkastelujakso)
Kokonaistyöllisyys
674
667
653
557
Indeksi (2006 = 100)
100
99
97
83
6.8 Tuottavuus
(68)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa nousi 7 prosenttia vuonna 2007 ja 15 prosenttia vuonna 2008 vuoteen 2006 verrattuna ja laski sitten 49 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 10
Tuottavuus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tonnia/vuosi/ työntekijä)
15
16
17
9
Indeksi (2006 = 100)
100
107
115
58
6.9 Myyntihinnat
(69)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski tarkastelujaksolla. Kokonaisuutena katsoen unionin tuotannonalan oli alennettava hintojaan 15,4 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(70)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat kehittyivät samansuuntaisesti kuin unionin tuotannonalan hinnat mutta olivat jatkuvasti niitä alempia, kuten 55 ja 56 kappaleessa selitettiin. Tutkimusajanjakson aikana kiinalaisten viejien hinnat olivat yli 10 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia.
Taulukko 11
Yksikköhinta EU:n markkinoilla
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinta (euroa/tonni)
31 030
29 995
29 072
26 241
Indeksi (2006 = 100)
100
97
94
85
6.10 Palkat
(71)
Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 4,8 prosenttia.
Taulukko 12
Työvoimakustannukset
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
53 614
54 613
56 564
56 221
Indeksi (2006 = 100)
100
102
106
105
6.11 Investoinnit ja pääoman saanti
(72)
Vuosien 2006 ja 2008 välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kasvoivat 18 prosenttia. Vuodesta 2007 vuoteen 2008 investoinnit kasvoivat 103 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana investoinnit kuitenkin vähenivät 65 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna.
(73)
Investointeja tehtiin lähinnä uusiin tuotantolaitoksiin, joita rakennettiin, jotta volframia pystyttäisiin tuottamaan käytetystä materiaalista ja metalliromusta. Investointeja oli vähennettävä seuraavista syistä: i) tuotannon yleisen tason lasku unionin markkinoilla, ii) raaka-ainemarkkinoiden vääristymät (ks. 39 kappale) ja iii) talouskriisi.
(74)
Tutkimusajanjaksolla ei tehty merkittäviä investointeja. Tämä johtui ennen kaikkea talouskriisistä, joka alkoi vuonna 2008 ja oli pahimmillaan tutkimusajanjakson aikana ja joka vaikeutti entisestään uuden pääoman saantia.
Taulukko 13
Investoinnit
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)
18 403
10 711
21 756
7 568
Indeksi (2006 = 100)
100
58
118
41
6.12 Kannattavuus ja investointien tuotto
(75)
Voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ja raaka-ainelähteiden monipuolistamiseen tähtäävien pyrkimystensä ansiosta unionin tuotannonala pystyi pitämään toimintansa kannattavana vuosien 2006 ja 2008 välisenä aikana, vaikka kannattavuus kokonaisuutena heikkenikin 26 prosenttia kyseisenä aikana. Tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan tulos oli kuitenkin selvästi heikompi, mikä osoittaa sen tilanteen tietynlaisen epävakauden tässä suhteessa.
(76)
Investointien tuotto kehittyi tarkastelujaksolla pääpiirteittäin samalla tavoin kuin kannattavuus.
Taulukko 14
Kannattavuus ja investointien tuotto
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EU-myynnin kannattavuus ( % nettomyynnistä)
10,3 %
5,8 %
7,6 %
-19,5 %
Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
34,8 %
22,1 %
28,8 %
-28,6 %
6.13 Kassavirta
(77)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, pysyi positiivisena tarkastelujaksolla. Se heikkeni kuitenkin noin 35 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 15
Kassavirta
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kassavirta (tuhatta euroa)
36 125
39 868
44 102
23 540
Indeksi (2006 = 100)
100
110
122
65
6.14 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(78)
Polkumyynti Kiinasta jatkui tutkimusajanjakson aikana voimassa olevien toimenpiteiden tason huomattavasti ylittävillä marginaaleilla. Kun otetaan huomioon raaka-ainemarkkinoihin liittyvät vääristymät, Kiinan käyttämätön kapasiteetti ja Kiinasta tulevan tuonnin hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
6.15 Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(79)
Tutkimuksessa selvitettiin, oliko unionin tuotannonala toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Tältä osin pääteltiin, että tuotannonala oli suurelta osin pystynyt toipumaan näistä vaikutuksista voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tehokkuuden ansiosta. Talouskriisi kuitenkin pysäytti tämän kehityksen ja on jälleen lisännyt unionin tuotannonalan vaikeuksia.
7. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset
7.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(80)
Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus pieneni 7,1 prosentista 2,1 prosenttiin (ks. 52 kappale), kun kulutus unionissa supistui. Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös alempia kuin muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat. Kuten edellä 56 kappaleessa todettiin, polkumyyntitullin vaikutuksen poissulkeva laskelma osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 10,7 prosentilla tutkimusajanjakson aikana. Tullin määrä on 33 prosenttia. Todettu hinnan alittavuuden taso osoittaa näin ollen toisaalta voimassa olevien tullien tehokkuuden ja toisaalta sen, että toimenpiteiden voimassaoloa on tarpeen jatkaa. Tätä päätelmää tukee se seikka, että hinnan alittavuus oli samalla tasolla kuin edellisessä tarkastelussa. Niinpä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintojen vaikutus unionin tuotannonalaan pysyi samana ja todennäköisesti pysyy jatkossakin samana, koska tilanteen muuttumisesta ei ole esitetty mitään näyttöä.
7.2 Talouskriisin vaikutus
(81)
Volframin jatkojalostusteollisuudessa, erityisesti teräs- ja kovametallituotteiden alalla, joka on volframin merkittävin kuluttaja unionissa, vallitsivat tutkimusajanjaksolla erittäin kielteiset taloudelliset olosuhteet, minkä vuoksi unionin tuotannonala vähensi voimakkaasti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja myyntiä.
(82)
Jatkojalostusyrityksillä oli ennen kriisiä runsaasti volframia varastoissaan, eivätkä ne kasvattaneet varastojaan tutkimusajanjakson aikana, mikä sekin vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan tuotantomääriin.
(83)
Koska tuotanto väheni ja koska unionin tuotannonalan pääomavaltaisuus edellyttää tiettyjä tuotantomääriä kiinteiden yksikkökustannusten kurissa pitämiseksi, tuotannonalan kannattavuus heikkeni oleellisesti.
(84)
Voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tehokkuus käy kuitenkin ilmi tarkastelusta, joka koski unionin tuotannonalan tilannetta ennen talouskriisiä. Tutkimuksen mukaan unionin suurimmat tuottajat tekivät merkittäviä investointeja välttääkseen raaka-ainemarkkinoihin liittyvät vääristymät ja pystyivät samalla kilpailemaan markkinoilla ja pitämään rahoitusasemansa vakaana.
7.3 Tuonti muista maista
(85)
Arvioiden mukaan muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä väheni 36 prosenttia eli 1 500 tonnista 675 tonniin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 10,5 prosentista 17,9 prosenttiin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämän tuonnin keskihinta laski samaan aikaan 8,9 prosenttia. Tärkeimmät tuontimaat olivat Etelä-Korea ja Yhdysvallat.
(86)
Etelä-Koreasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kaksinkertaistui tarkastelujaksolla (2,2 prosentista 4,4 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan tämä tuonti tapahtui kuitenkin tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka olivat vain hieman alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat (6,6 prosenttia) mutta korkeampia kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat (9,8 prosenttia).
(87)
Yhdysvalloista tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni 15,1 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (4,2 prosentista 3,6 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseinen tuonti tapahtui tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka olivat korkeampia kuin unionin tuotannonalan hinnat ja siten myös merkittävästi korkeampia kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat (31 prosenttia).
(88)
Yhteenvetona voidaan todeta, että volframikarbidin merkittävimpiin tuontimaihin kuuluvista Etelä-Koreasta ja Yhdysvalloista tapahtunut tuonti unioniin ei ole voinut vaikuttaa kielteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen lähinnä hintatasonsa vuoksi (hinnat olivat samaa tasoa tai jopa korkeampia kuin unionin tuotannonalan hinnat) ja Yhdysvaltojen tapauksessa myös siksi, että sieltä tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni.
8. Päätelmät
(89)
Voimassa olevien tehokkaiden polkumyyntitullien ansiosta unionin tuotannonala pystyi jossain määrin toipumaan aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.
(90)
Ei kuitenkaan voida päätellä, että unionin tuotannonalan asema on nyt turvattu. Vaikka lähes kaikki unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten tuottavuus, investointien tuotto ja kassavirta, kohenivat tarkastelujakson ensimmäisinä vuosina, tutkimus osoitti myös, että tutkimusajanjakson aikana kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät kielteiseen suuntaan.
(91)
Vaikka kysynnän supistuminen tutkimusajanjakson aikana voi osittain johtua vallinneesta talouskriisistä, tutkimuksessa analysoitiin tarkoin Kiinasta alhaisin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(92)
Kuten 52 kappaleessa todettiin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämän tuonnin hinnat laskivat samanaikaisesti 14 prosenttia, mikä vastaa unionin tuotannonalan hintojen kehitystä samalla neljän vuoden tarkastelujaksolla. Olisi kuitenkin huomattava, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat laskivat merkittävästi (15 prosenttia) vuoden 2006 ja 2007 välillä eli selvästi ennen talouskriisiä ja aikana, jolloin unionin tuotannonalan toipumisprosessi oli vielä kesken. Kiinasta polkumyynnillä tuotujen tuotteiden hinnat vakiintuivat tämän jälkeen ja laskivat finanssikriisin seurauksena nähtävästi vain vähän. Tämän merkittävän hintojen laskun ajankohta (ennen kriisiä) saattaa viitata siihen, että kiinalaiset viejät ottivat käyttöön keskitetymmän ja määrätietoisemman hintastrategian tavoitteenaan alittaa unionin tuotannonalan hinnat. Kiinalaisten tuotteiden vientihintojen ja unionin tuotannonalan hintojen välinen ero oli 27 prosenttia vuonna 2007 ja 22,8 prosenttia vuonna 2008.
(93)
Kiinasta peräisin olevien tuotteiden vientihinnat olivat 22,8 prosenttia alempia kun unionin tuotannonalan hinnat vuonna 2008. Tutkimusajanjakson aikana tämä ero supistui 15,7 prosenttiin. Kun kulutus supistui voimakkaasti, unionin tuottajien oli pakko alentaa hintojaan markkinaosuutensa säilyttääkseen.
(94)
Kuten 57 kappaleesta käy ilmi, tuonti muista kolmansista maista väheni kulutuksen supistumisen myötä 36 prosenttia. Vaikka tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi, tuonnin ei kuitenkaan voida katsoa vaikuttaneen kielteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen, kuten edellä 88 kappaleessa osoitetaan.
(95)
Unionin tuotannonalan elinkelpoisuudesta tutkimuksen aikana kerätty näyttö osoittaa, että unionin tuotannonala pystyi kilpailemaan kolmansista maista peräisin olevan tuonnin kanssa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja että vaikka kyseisen tuonnin hinnat olivat unionin tuottajien hintoja alempia, ero ei ollut yhtä merkittävä kuin Kiinasta tulevan tuonnin hintojen tapauksessa (ks. 85-88 kappale edellä).
(96)
Kun unionin tuotannonalan tilanne parani tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina, se investoi uuteen huipputeknologiaan pystyäkseen tuottamaan tarkasteltavana olevaa tuotetta metalliromusta ja näin osittain kiertämään raaka-ainemarkkinoihin liittyvät vääristymät.
(97)
Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kokonaistilanne ja joidenkin sitä kuvaavien indikaattoreiden myönteinen kehitys sekä tuonti Kiinasta vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, voidaan todeta, että unionin tuotannonalalle ei ole aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi tutkittiin, olisiko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
E. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(98)
Kuten 89-97 kappaleessa selostettiin, polkumyynnin vastaiset toimenpiteet korjasivat yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Kun unionin kulutus, joka oli ollut poikkeuksellisen suurta lähes koko tarkastelujakson ajan, väheni merkittävästi tutkimusajanjakson aikana, unionin tuotannonala päätyi vaikeaan ja riskialttiiseen tilanteeseen ja oli edelleen alttiina Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille.
(99)
Tarkastelun kohteena olevasta maasta tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon toistuminen todennäköistä.
2. Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuneen viennin määrät ja hinnat
(100)
Tutkimuksen mukaan Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuneen vientimyynnin hinnat olivat kiinalaisten viejien unionin markkinoilla veloittamia hintoja alempia (noin 10-20 prosenttia alempia tarkastelujakson eri vuosina vuotta 2007 lukuun ottamatta). Kiinalaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa, sillä sen osuus näiden kokonaisviennistä oli yli 80 prosenttia. Tästä syystä katsottiin, että jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saattaisivat siirtää merkittäviä määriä muihin kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään näitä houkuttelevammille unionin markkinoille.
3. Käyttämätön kapasiteetti Kiinan markkinoilla
(101)
Kuten 34-42 kappaleessa selostetaan, tutkimuksen aikana kerätyt tiedot osoittivat, että Kiinassa on huomattava määrä käyttämätöntä kapasiteettia. Oli selviä viitteitä siitä, että suurta osaa tästä vapaasta kapasiteetista voitaisiin käyttää unioniin suuntautuvan viennin lisäämiseen, jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei olisi käytössä. Tätä päätelmää tukee erityisesti se seikka, että mikään ei osoita kolmansien maiden markkinoiden tai Kiinan kotimarkkinoiden voivan ottaa vastaan lisätuotantoa.
4. Päätelmät
(102)
Unionin tuotannonala on kärsinyt Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista jo vuosien ajan ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma.
(103)
Kuten edellä todettiin, unionin tuotannonala pystyi toipumaan kiinalaisten viejien polkumyyntikäytännöistä voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ansiosta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotannonala kuitenkin joutui vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen lähinnä talouskriisin vuoksi. Tässä tilanteessa on todennäköistä, että jos asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva halpatuonti lisääntyisi, yhteisön tuotannonalan myynti, markkinaosuus ja myyntihinnat laskisivat ja sen taloudellinen tilanne heikkenisi tämän seurauksena.
(104)
Kuten edellä 56 kappaleessa todettiin, se seikka, että kiinalaisten tuottajien myyntihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin lähes 11 prosentilla, näyttää myös osoittavan, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti veisivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille huomattavasti unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla.
(105)
Kun otetaan huomioon tutkimuksen yhteydessä tehdyt päätelmät Kiinassa olevasta käyttämättömästä kapasiteetista, raaka-ainemarkkinoilla esiintyvistä vääristymistä, asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisuudesta lisätä vientiään ja/tai suunnata sitä muualta unionin markkinoille, kiinalaisten viejien hinnoittelukäytännöistä muiden kolmansien maiden markkinoilla ja muita kannattavampien unionin markkinoiden houkuttelevuudesta, on todennäköistä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi vahingon toistumiseen. Tällä olisi entistäkin vakavammat seuraukset kun otetaan huomioon nykyinen talouskriisi.
F. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(106)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.
(107)
Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(108)
Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti todennäköisesti jatkuu ja vahinko toistuu.
2. Unionin tuotannonalan etu
(109)
Kun otetaan huomioon edellä 89-97 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan tilanteesta sekä 102-105 kappaleessa selostetut perusteet, jotka liittyvät vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin, voidaan myös katsoa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi todennäköisesti vakavasti, jos polkumyyntitullien voimassaolon annettaisiin päättyä.
(110)
Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuotannonalaa, jonka pitäisi sen ansiosta pystyä lisäämään myyntimääriä ja todennäköisesti korottamaan myyntihintoja, jolloin se pääsisi sellaiselle tuottotasolle, joka mahdollistaisi tuotantolaitosten uuteen teknologiaan tehtävien investointien jatkamisen. Toimenpiteiden voimassaolon päättyminen taas pysäyttäisi unionin tuotannonalan toipumisen, uhkaisi vakavasti sen elinkelpoisuutta ja vaarantaisi tämän myötä sen olemassaolon, mikä puolestaan vähentäisi tarjontaa ja kilpailua markkinoilla.
3. Tuojien/käyttäjien etu
(111)
Yksi käyttäjä ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Tämä yhteistyössä toiminut käyttäjä katsoi, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella ei olisi kielteisiä vaikutuksia kilpailuun unionin markkinoilla vaan että se päinvastoin antaisi jatkojalostusteollisuudelle mahdollisuuden valita suuremmasta joukosta tavarantoimittajia, jotka kilpailevat keskenään markkinahinnoin.
(112)
Olisi muistettava, että edellisten tutkimusten mukaan toimenpiteillä ei olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin (14). Polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta unionin tuojat/käyttäjät pystyivät hankkimaan tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Kiinasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. Näin ollen voidaan päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti unionin tuojiin/käyttäjiin.
4. Päätelmät
(113)
On odotettavissa, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta on hyötyä yhteisön tuotannonalalle, mikä puolestaan vaikuttaisi myönteisesti kilpailuolosuhteisiin yhteisön markkinoilla ja vähentäisi sitä uhkaa, että tuotantolaitoksia suljetaan ja työpaikkoja menetetään.
(114)
Toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttää oletettavasti myös käyttäjiä/tuojia, koska tavarantoimittajien määrä unionin markkinoilla pysyy tällöin suurena.
(115)
Edellä esitetyn analyysin perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole unionin edun vastaista.
G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(116)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(117)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen ja sulatetun volframikarbidin tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat arvotulleja,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 (15) (Taric-koodi 3824300010) kuuluvan volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen sekä sulatetun volframikarbidin tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on 33 prosenttia.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2011.