РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 март 2012 година
относно Държавна помощ SA.12522 (C 37/08) - Франция - Прилагане на решение „Sernam 2“
(нотифицирано под номер C(2012) 1616)
(Само текстът на френски език е автентичен.)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/398/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа (1);
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62 от него, параграф 1, буква а);
след като покани заинтересованите страни да представят техните коментари относно посочените членове (2);
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ОБЩ КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(1)
На 23 май 2001 г. Комисията е одобрила помощ за преструктурирането на КД „Sernam“ (командитно дружество), което е „Sernam SA“ през декември 2001 г. („решение Sernam 1“) (3).
(2)
На 20 октомври 2004 г. Комисията е приела окончателно решение, с което потвърждава, че одобрената помощ с решение „Sernam 1“ на стойност 503 млн. EUR съответства на вътрешния пазар при определени условия („решение Sernam 2“) (4). Това решение се отнася също така за наличието на допълнителна помощ в размер на 41 млн. EUR, която е несъвместима с вътрешния пазар и Франция следва да възстанови.
(3)
С писмо от 24 юни 2005 г., първо трето лице („първи жалбоподател“) се жалва от неправилното прилагане на решението „Sernam 2“ (5).
(4)
На 22 февруари 2006 г. първият жалбоподател предяви иск за неправомерно бездействие срещу Комисията поради това, че навремето не е предприела действия относно неговата жалба.
(5)
С писмо от 10 април 2006 г. второ заинтересовано лице, дружеството „Mory Group“ („втори жалбоподател“) също така е внесло жалба до Комисията (6).
(6)
Двамата жалбоподатели оценяват по същество, че решението „Sernam 2“ е неправомерно приложено, и са поискали от Комисията да образува нова формална процедура за преглед относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(7)
С писмо от 16 юли 2008 г. Комисията е информирала Франция за решението да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на прилагането от Франция на решението „Sernam 2“„решение за откриване“). Комисията по-специално е изразила своите опасения относно съвместимостта на решението „Sernam 2“ с избраните методи от Франция, според нея, за прилагане на това решение и възможността тези методи да предложат нови държавни помощи.
(8)
Решението на Комисията да открие процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7). Доводите на двамата жалбоподатели са обобщени в съображение 16. Със същото решение Комисията е поканила заинтересованите лица да представят техните коментари относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(9)
На 8 октомври 2008 г. френските органи са представили своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(10)
Комисията е получила коментарите в тази връзка от част от заинтересованите страни. Първият жалбоподател е предоставил своите коментари на 13 ноември 2008 година. Националното железопътно дружество („SNCF“) е съобщило коментарите си на 6 февруари 2009 г. Инвестиционният фонд „Butler Capital Partners“ („BCP“) е представил коментарите си на 9 февруари 2009 г. Комисията е изпратила получените коментари на Франция на 25 март 2009 г. като ѝ дава възможност да ги коментира и е получила коментарите на френските органи относно коментарите на първия жалбоподател на 7 май 2009 г.
(11)
На 15 март 2011 г. вторият жалбоподател е заставил Комисията да пусне в действие „следствените действия“ с оглед проверка на условията за прилагане на решението „Sernam 2“. Комисията е отговорила на 18 май 2011 г. като е посочила предприетите следствени действия от приемането на решението за откриване на процедура.
(12)
На 25 ноември 2009 г. и на 29 ноември 2011 г. Комисията е отправила искания за предоставяне на информация от френските органи. Отговорите са получени съответно на 15 януари 2010 г. и на 25 януари 2012 г.
1.2. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
На 3 януари 2007 г. дружеството „Mory group“ е отправило искане до френските органи за издаването на две дебитни нареждания: 1) едното срещу „Sernam SA“ по отношение на помощта в размер на 4 млн. EUR, обявена за несъвместима с общия пазар чрез решението „Sernam 2“ и което, според него, не би било предмет на ефективно възстановяване от Франция и 2) другото срещу ползвателя (необозначен) на помощи за преструктурирането на „Sernam SA“, привидно отпуснати от Франция с цел функциониране на прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ (относно подробностите на тази операция, вж. раздел 2.4 от настоящото решение).
(14)
Министърът на икономиката, финансите и промишлеността е отхвърлил молбите на втория жалбоподател с писмо. Решението за отхвърляне е било предмет на обжалване за превишаване на правомощие от дружеството „Mory group“ пред административния съд на Париж. Доколкото е известно на Комисията, този съдебен спор продължава да се разглежда.
(15)
Освен това е започнато производство по несъстоятелност на 31 януари 2012 г. по отношение на дружеството „Sernam Xpress“ („Sernam Xpress“). „Sernam Xpress“ е дружество, което е получило нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по време на операцията по прехвърляне на активите на „Sernam SA“ (във връзка с подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРЕДПРИЯТИЕТО „SERNAM“
(16)
От създаването си през 1970 г. от SNCF като вътрешна услуга, дейностите на предприятието „Sernam“ представляват куриерски дейности и дейности по експресен транспорт на колетни пратки и палети (8).
(17)
На 1 февруари 2000 г. всички дейности на „Sernam“ са предоставени на клон и по този начин е създадено КД „Sernam“ (командитно дружество). КД „Sernam“ е превърнато в акционерно дружество („Sernam SA“) на 21 декември 2001 г. През 2005 г. „Sernam SA“ е наброявало 10 оперативни клона, както и дружество за пътни доставки, дружеството „Sernam Transport Route“.
(18)
На 17 октомври 2005 година, „Sernam Xpress“ е получил нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по случай на прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ (за подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Тогава „Financière Sernam“ е притежавало 100 % от „Sernam Xpress“.
(19)
През 2006 г. „BCP“ е влязло с дялово участие в размер на 51,8 % от капитала на „Sernam Xpress“. В същото време „Sernam Xpress“ е придобило дружеството „Coulonge“, транспортно предприятие, установено в Лимож.
(20)
През 2011 г. дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Xpress“ са задължени да възстановят собствения си капитал преди края на отчетната година. Тъй като BCP не е внесло необходимия капитал, се е преминало към две операции.
(21)
Първо, през май 2011 г. „Sernam Xpress“ е внесло марката „Sernam“ в опреативния клон на дружеството „Sernam Services“ (този влог е оценен на 15 млн. EUR).
(22)
Второ, на 30 юни 2011 г., дружеството „Sernam Xpress“ е разпуснато и дружеството „Financière Sernam“, единствен акционер, придобива наследството на „Sernam Xpress“ (операция, наречена „универсално прехвърляне на наследство“).
(23)
Съответно групата „Sernam“ днес е съставена от „Financière Sernam“ и клоновете на бившето „Sernam Xpress“, които са вече споменатто „Sernam Services“ и дружеството „Aster“(„Aster“). „Aster“ е бившето дружество „Sernam Transport Route“. „Sernam Xpress“ е продало този клон през 2005 г. и е предоставило гаранция относно оборота на купувача. През март 2008 г. „Sernam Xpress“ е купило отново дружеството, което междувременно е променило наименованието си на „Aster“. Към момента на повторната покупка „Sernam Xpress“ е внесло 5 млн. EUR в текуща сметка на „ASTER“. Тази сума в текущата сметка е оставена на „ASTER“ по време на съвет, проведен през юли. През декември 2011 г. дружеството „Financière Sernam“, което междувременно е придобило „Sernam Xpress“ (вж. съображение 22), рекапитализира дружеството „ASTER“ като му вписва в текуща сметка сумата от 5 599 998 EUR.
(24)
Поради продължаващото влошаване на финансовото положение на групата „Sernam“ на 31 януари 2011 г. е открита процедура по несъстоятелност по отношение на дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Services“. На 3 февруари 2011 г. клонът „Aster“ е обявен в ликвидация с временно продължаване на дейността. Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2.2. РЕШЕНИЕ „SERNAM 1“ ОТ 23 МАЙ 2001 Г.
(25)
В решението „Sernam 1“ Комисията е разрешила помощ в размер на 503 млн. EUR като помощ за преструктуриране на „SCS Sernam“. Тази помощ е разрешена по-специално въз основа на ангажимента на Франция да продаде предприятието. В действителност 60 % от капитала на „SCS Sernam“ е трябвало да бъде изкупен от дружеството „Géodis“ АД (9), дружество за транспорт и логистика от общ характер, чиито акции се продават на Парижката фондова борса. Така „Géodis“ АД е трябвало да бъде изцяло и неограничено отговорно за задълженията на „SCS Sername“ (10) и да покрие допълнителните разходи за преструктуриране на стойност 67 млн. 60 EUR. „SCS Sernam“ от своя страна се е ангажирало да намали броя на експлоатационните площадки от 107 на 72 в рамките на периода от 1999 г. до 2004 г., да намали своя оборот с 18 %, да намали своя персонал и да извърши преструктуриране с посочения по-горе бюджет в определения срок, т.е. преди началото на 2004 г.
2.3. РЕШЕНИЕ „SERNAM 2“ ОТ 20 ОКТОМВРИ 2004 Г.
(26)
В своето решение „Sernam 2“ Комисията е констатирала, че разрешената помощ в размер на 503 млн. EUR по силата на решението „Sernam 1“ е платена при различни условия от предвидените с решението „Sernam 1“, по-специално поради възстановяването от „Géodis“ на 15 % (вместо предвидените 60 %) от частите на „SCS Sernam“. Освен това „Géodis“ се е отказал да допринесе лично за разходите за преструктуриране на предприятието в размер на 67 млн. EUR.
(27)
По отношение на тези елементи Комисията е наложила условия за разрешението за предоставяне на помощи в размер на 503 млн. EUR за преструктурирането на „Sernam SA“. Член 3 от решението „Sernam 2“, който съдържа тези условия, гласи следното:
„Член 3
1. Без да се накърняват разпоредбите на параграф 2 е необходимо да бъдат спазени следните условия:
а)
„Sernam“ ще може да упражнява единствено дейност по експедиране на пратки по релсов път съгласно замисъла „Тrain bloc express“ (TBE). В тази връзка, Френската национална железопътна компания гарантира, че за развитието на товарния железопътен превоз (TBE) всеки друг оператор, който подаде искане, ще се ползва със същите условия, които са предложени на „Sernam“.
б)
От своя страна, „Sernam“ ще трябва в продължение на следващите две години, считано от датата на съобщаване на настоящото решение, да замени изцяло собствените си средства и услуги за пътен превоз със средства и услуги за пътен превоз на едно или повече икономически и юридически независими от Френската национална железопътна компания (SNCF) дружества, подбрани въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура.
Под начини и услуги за пътен превоз на „Sernam“ се разбират всички пътнотранспортни средства, т.е. колите за пътен превоз на дружество „Sernam“, които то напълно притежава или е взело (под наем или на лизинг).
Дружествата, които ще поемат пътните операции на „Sernam“, ще трябва да осигурят със собствени средства целия комплект пътнотранспортни услуги.
2. В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(28)
В решението „Sernam 2“ Комисията е разкрила също така, че френските органи са предоставили допълнителна помощ на „Sernam“ в размер на 41 млн. EUR. Тя е счела тази помощ за несъвместима с вътрешния пазар и е постановила възстановяването ѝ от Франция.
2.4. ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ НА „SERNAM SA“ КЪМ „FINANCIÈRE SERNAM“
(29)
С оглед изпълнението на решението „Sernam 2“, Франция твърди, че е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2. Тя обяснява, че Френската национална железопътна компания е поканила в съобщение за пресата (11), всяка заинтересована страна да се свърже с банка „ABN AMRO“. Тридесет и четири промишлени, финансови групи или консорциуми са били поканени настойчиво да разгледат досието. Писмата за покана за първа обиколка, изпратени от „ABN AMRO“ на страните, които са привлечени от досието, съдържат покана за участие за придобиване на всички активи (в писмото на английски език, използваният термин е „assets“) на „Sernam SA“.
(30)
Според френските власти, икономическото положение на „Sernam“ не е позволило получаването на предложения за положителна валоризация. Всички представени оферти в рамките на тази процедура биха имали за заключение силно отрицателна стойност:
-
[кандидат 1] (предварителна оферта): -120 млн. EUR;
-
[кандидат 2] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 3] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 4] (оферта на втори тур): -65,2 млн. EUR;
-
[кандидат 5] (оферта на втори тур): -56,4 млн. EUR.
(31)
При липсата на твърда оферта, екипът на ръководството на „Sernam SA“, чрез дружество, което предстои да се създаде и наречено най-напред „Bidсо“, след което „Financière Sernam“, прави оферта за възстановяване.
2.4.1. Дата на влизане в сила на операциите по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(32)
Настоящата оферта е изпратена до Френската национална железопътна компания на 30 юни 2005 г. и на същия ден е приета по принцип от Генералната дирекция на Френската национална железопътна компания. Междувременно формалното заключение на меморандума за разбирателство между всички заинтересовани страни се нуждае от формалности. Меморандумът за разбирателство между Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“, „Sernam Xpress“ (един от 10-те клона, 100 % притежавани от „Sernam SA“, създаден през 2002 г.) и управителите на бъдещото дружество „Financière Sernam“, е подписан на 21 юли 2005 г. (наричан по-долу „меморандум за разбирателство от 25 юли 2005 г.“). „Financière Sernam“ е регистрирано в търговския регистър на 14 октомври 2005 г. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“, посочени по-подробно в следващите съображения, са извършени на 17 октомври 2005 г.
2.4.2. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(33)
Френските органи са посочили, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“ се е осъществило на четири етапа:
а)
Френската национална железопътна компания е рекапитализирала своя клон „Sernam SA“ на 100 % в размер на 57 млн. EUR;
б)
„Sernam SA“ е дало влог на своя клон „Sernam Xpress“, притежаван на 100 %, разпределен по всички елементи на активи, включително рекапитализиране в размер на 57 млн. EUR, посочено в буква а), и на пасиви на „Sernam“, единствено с изключение на пасивите, наречени „финансови“ (заем за участие, договорен от дружеството „Sernam SA“ при групата на Френската национална железопътна компания (SNCF), пасив за изпълнението на договора „IBM - GPS“;), на стойност 38,5 млн. EUR. (12) В противовес на този влог, „Sernam SA“ е получил част от „Sernam Xpress“ на номинална стойност от 100 EUR.
в)
След това „Sernam Xpress“ е преминал към увеличение на капитала с 2 млн. EUR, което е било изцяло поето от Френската национална железопътна компания; вследствие на тази операция, Френската национална железопътна компания притежава мажоритарен дял от „Sernam Xpress“.
г)
„Sernam SA“ и Френската национална железопътна компания са преотстъпили на „Financière Sernam“ срещу 2 млн. EUR всички свои дялове, притежавани в „Sernam Xpress“, които представляват целия капитал на „Sernam Xpress“.
(34)
На 15 декември 2005 г.„Sernam SA“ е обявено в ликвидация по съдебен ред. В пасивите на тази ликвидация са отбелязани 41 млн. EUR, които следва да се възстановят на Френската национална железопътна компания по силата на решението „Sernam 2“. (13)
(35)
Операциите са представени в следната таблица:
(36)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда, освен рекапитализирането от Френската национална железопътна компания, съответно на „Sernam SA“ на стойност 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ на стойност 2 млн. EUR, гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“ (описани подробно в съображения 72 до 85 на решението за откриване на процедура) и уговорка в случай на отрицателно решение на Комисията в рамките на пет години след сключването на меморандума за разбирателство (посочен подробно в съображение 117 от решението за откриване на порцедура).
2.5. ПРИЧИНИ, КОИТО СА ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРА
(37)
В решението от 16 юли 2008 г. Комисията е изразила желание да провери дали Франция е спазила добре, както твърди, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ и дали процедурата за възстановяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, избрана от Франция, а именно вписването в държавния дълг на фалита на „Sernam SA“, би позволило премахването на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. Освен това Комисията е пожелала да провери дали операцията по прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ не е отстъпила място на нови държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
2.6. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
2.6.1. Коментари на жалбоподателите
(38)
На първо време първият жалбоподател счита, че условията, поставени с решението „Sernam 2“ за продажбата на активи на „Sernam 2“, не са спазени.
(39)
Най-напред, срокът, наложен с решението „Sernam 2“, който е 30 юни 2005 г., за изпълнение на прехвърлянето, не е бил спазен, тъй като операциите по прехвърляне са били одобрени на 17 октомври 2005 г. и прекратяването на действията е трябвало да се случи на същия ден.
(40)
Ставайки въпрос след това за цената на прехвърлянето, първият жалбоподател счита, че тя е била определена единствено чрез позоваване на офертата, направена от „Financière Sernam“. Тази оферта сама по себе си е могла да бъде незаконна, тъй като се е подразбирало предоставянето на нови помощи, по-специално рекапитализирането на „Sernam SA“. Накрая първият жалбоподател подчертава, че „Sernam Xpress“ не е бил независимо дружество на „Sernam SA“, както Комисията посочва в своето решение за откриване на процедура.
(41)
От друга страна, операциите за прехвърляне биха представлявали в действителност сделки с акции, т.е. запазване на пазара на субекта ползвател с проста промяна на собственика на субекта.
(42)
Той също така се жалва от нарушението на условието за организиране на продажба посредством прозрачна и открита процедура. Според него продажбата на „Sernam Xpress“ след двойното рекапитализиране на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“, е трябвало да бъде подложенa на обществена консултация и на покана за представяне на предложения, отколкото продажбата на „Sernam SA“.
(43)
На второ място, първият жалбоподател се жалва относно извършените манипулации при оценката на прехвърлените активи и пасиви и подоценката на продадения субект.
(44)
На трето място, първият жалбоподател изброява серия от мерки, които, според него, биха създали условия за нови помощи: рекапитализирането на 57 млн.EUR, неизплащането на 41 млн. EUR незаконна помощ, оставянето на финансовите вземания на Френската национална железопътна компания от „Sernam SA“. Всички тези мерки биха били помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
(45)
На четвърто място първият жалбоподател подчертава, че „Sernam SA“ е трябвало по-скоро да бъде ликвидирано, отколкото отстъпено. Той споделя опасенията на Комисията по отношение на вземането под внимание на някои разходи при изчислението на ликвидацията и счита, че в в нито един момент не е ясно дали действителното преструктуриране на „Sernam “ е струвало по-малко от разходите за ликвидация.
(46)
Първият жалбоподател заключава, че френските органи не само са се освободили от задължението за възстановяване на помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима, но също така са предоставили нови помощи на стойност най-малко 95 млн. EUR, към които е подходящо да се добавят различните помощи, отпуснати под формата на гаранции.
(47)
Вторият жалбоподател от своя страна не е представил коментари относно решението за откриване на процедура.
2.6.2. Коментари на заинтересованите страни, които считат, че решението „Sernam 2“ е било спазено
2.6.2.1. Коментари на Френската национална железопътна компания
(48)
Френската национална железопътна компания е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. Тя твърди, че е продала наведнъж всички активи на „Sernam“ преди 30 юни 2005 г. на пазарна цена на дружество, което няма юридическа връзка, и посредством прозрачна и открита процедура.
(49)
Според Френската национална железопътна компания операциите по прехвърляне биха били неделими и едновременни. Комисията не би могла при това положение да премине към тяхното изкуствено разлагане.
(50)
Тя счита, че в случай на отрицателна цена, принципът на частния инвеститор при пазарна икономика би бил спазен, ако цената на прекратяването е по-ниска от цената на ликвидацията, което би подкрепило държавата акционер, и представя подробни коментари, за да докаже твърдението.
(51)
Накрая, тя подчертава, че задължението относно възстановяването на помощта от 41 млн. EUR е било отбелязано в пасива на ликвидацията на „Sernam SA“.
2.6.2.2. Коментари на „Butler Capital Partners“
(52)
Първо, „BCP“ прави уточнения във връзка с намесата му в капитала на „Sernam Xpress“.
(53)
Второ, „BCP“ уточнява набелязаната цел от повторната покупка на дружеството „Coulonge“.
(54)
Трето, „BCP“ оспорва, че „Sernam Xpress“ е разполагал с излишни ликвидни средства в резултат на рекапитализирането на 57 и 2 млн. EUR. „BCP“ е трябвало да налее повторно 6 млн. EUR в касата, за да достигне минималното приемливо равнище на каса, като се имат предвид финансовите загуби.
(55)
Четвърто, „BCP“ твърди, че помощта от 41 млн. EUR е била прехвърлена на „Sernam Xpress“. „BCP“ счита, че подобно положение би било предвидено единствено ако е доказано, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ не е извършено на пазарна цена. Следователно, според „BCP“ прехвърлянето е било извършено вследствие на открита, прозрачна и недискриминационна процедура. „BCP“ припомня също така, че процесът по прехвърляне е придружен от експертиза.
(56)
Накрая, що се отнася до последствията от поемането на контрола на „Sernam“, „BCP“ прави анализ на увеличението на капитал от продажба и счита, че съгласно съдебната практика Banks (14) и SMI (15), възстановяването на хипотетична помощ не може да тежи на „Financière Sernam“ или на неговия клон „Sernam Xpress“.
2.7. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ
2.7.1. По отношение на спазването на решението „Sernam 2“
2.7.1.1. По отношение на спазването на срока на продажбата
(57)
Френските органи считат, че твърдата оферта за поемане на дейностите, правно обвързваща за купувача, е представена на 30 юни 2005 г. и е приета на същия ден от Френската национална железопътна компания, което е гарантирало споразумението по отношение на френското право в областта на договорите.
2.7.1.2. По отношение на продажната цена
(58)
Френските органи считат, че решението „Sernam 2“ не е забранявало продажба на отрицателна цена и че съдебната практика признава, че то може да представлява пазарна цена.
(59)
Активите са щели да бъдат продадени на отрицателната цена от 57 млн. EUR, което съответства на сумата за рекапитализиране на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания. Тази цена би била по-добра от представените първоначално индикативни оферти и би представлявала единствената твърда оферта, предложена от пазара на Френската национална железопътна компания. Тя е валидирана от множество независими експерти (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings и Комисията по участия и трансфери).
(60)
Според френските органи предварителното рекапитализиране, извършвано от Френската национална железопътна компания, е само форма на изпълнение. Комисията не е могла следователно да се позове на това рекапитализиране, за да оспори пазарната стойност на активите на „Sernam“, тъй като дори наличието на пазарна цена би изключило всякаква квалификация на помощта за цялата отрицателна цена.
2.7.1.3. По отношение на продажбата на активи
(61)
В отговор на анализа на Комисията, според която прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ би било съставено от две последователни операции, а именно: 1) еднократно прехвърляне между членовете на група на активи на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“ (на този етап 100 % от клон на „Sernam SA“), след което 2) продажба на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“, което съответства на сделка с акции, а не на продажба на активи, френските органи считат, че става въпрос за изкуствено и необосновано разлагане.
(62)
Първо, операциите по прехвърляне съответстват на „операция влог-прехвърляне“, извършено посредством рекапитализиране, а именно неделима операция, която е била изпълнена поради две причини: 1) френското право не позволява да се премине към продажба на активи посредством негативна цена и 2) подходящо е да се гарантира, че приобретателят няма правна връзка с Френската национална железопътна компания.
(63)
Като се има предвид трайно дефицитното икономическо положение (натрупаните загуби през последните четири финансови години, които предшестват прехвърлянето, в размер на 309,2 млн. EUR), активите на „Sernam SA“ са имали обща отрицателна стойност.
(64)
За да се съобрази със забраната за продажба на отрицателна цена във френското право и за да осигури икономическа неутралност на операцията по прехвърляне, използването на опитни лица в случай на отрицателна цена на активите за продажба се състои в това да се предвиди, че 1) цената, платена от купувача ще бъде символична, и 2) да се пусне в действие механизъм, предназначен за обезщетение на купувача (било то участие на продавача до увеличение на капитала преди преди прехвърлянето или оставяне от страна на продавача на кредитите, които той е задържал срещу преотстъпеното дружество).
(65)
Освен това с цел да се избегне всяко разглеждане на валидността на операцията от кредиторите на „Sernam SA“ или на всяка финансова година от страна на последните, които упражняват правото си на противопоставяне, е подходящо да се присъединят към всички активи необходимите пасиви за продължаване на дейността на „Sernam“. Проста продажба на активи не би позволила присъединяването на тези пасиви.
(66)
Следователно е подходящо да се премине към частичен влог на активи, подчинен на режим на разделяния, посочен в членове L.236-16 до L.236-21 от Френския търговски кодекс. В това отношение френските органи уточняват, че влогът би бил равностоен на продажба, като съдържа също така прехвърляне на собственост, като се заплаща от трети лица от дружеството бенефициент на влога.
(67)
Както по силата на член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ купувачът не може да има правна връзка с Френската национална железопътна компания, така не е възможно да се осъществи влагането на всички активи заедно директно към „Financière Sernam“, тъй като в този случай, „Sernam SA“ е щял автоматично да стане акционер на „Financière Sernam“. Това би обяснило, че е имало частичен влог на активи на „Sernam Xpress“, след приключване на „Sernam Xpress“ във „Financière Sernam“.
(68)
Според френските органи частичният влог на активи на „Sernam Xpress“ не представлява в никакъв случай прехвърляне между членове на група, тъй като „Sernam Xpress“ е „фиктивно дружество“, използвано за поставяне на всички активи на „Sernam SA“ с оглед позволяване на тяхното едновременно прехвърляне от купувача - дружеството „Financière Sernam“, а не за следване на дейността на дружеството-майка. Тези активи бяха поставени и внесени на пазарната им стойност в „Sernam Xpress“ за целите на извършването на операцията. При всички положения, влогът на активи е щял да съдържа трансфер на собственост, за който „Sernam Xpress“ е щял да издаде част от 100 EUR номинална стойност. Според френските органи това действие представлява действителната стойност на внесените активи и пасиви, която е рекапитализирана на стойност 57 млн. EUR.
(69)
Френските органи са приложили към своите коментари в отговор на решението за откриване становище на професора по право Nicolas Molfessis, според който „[l]френското право […] не би позволило на Френската национална железопътна компания да отстъпи пряко всички активи на„Sernam“ на „Financière Sernam“; приложимите законови правила, които задължават Френската национална железопътна компания да пусне в действие операция по влог-прехвърляне, за да спази наложените от Комисията изисквания:
-
тъй като френското право не взема предвид самата концепция за продажба на отрицателна цена, операцията не е могла да бъде извършена на пазарна цена, както е посочено от Комисията, без предварително рекапитализиране;
-
тъй като френското право не взема предвид цифрата на прехвърляне на дълга, и тъй като подчинява прекратяването на договора на предварителното съгласие на всички страни по него, които отстъпват, съгласие, което на практика е невъзможно да се получи, необходимото прехвърляне на пасива за експлоатация вследствие на дейността е наложило употребата на техника за частичен влог на активи, за да бъде преодоляна тази пречка. Прибягването към техника за частичен влог на активи е наложило поставянето на дружество, „Sernam Xpress“, за да се спази условието за липса на правна връзка между продавача и приобретателя, наложено от Комисията.
Приложената схема от „Sernam“ трябва да бъде счетена за прехвърляне на всички активи:
-
Операцията по влог-прехвърляне, добре позната на практика, е била счетена от Касационния съд за прехвърляне на активи всеки път, когато са налице признаци за неделимост между двете операции, като последните имат за цел in fine прехвърлянето на активи;
-
Тази неделимост определено се характеризира в настоящия случай с различни споразумения, подписани между страните, които много ясно подчертават волята на страните да разглеждат различните операции като взаимозависими и които нямат друга крайна цел освен прехвърлянето от „Sernam“ на активи на „Financière Sernam“.“
(70)
Според френските органи активите на „Sernam SA“ са продадени всички на дружество, което няма правна връзка с Френската национална железопътна компания, на отрицателна пазарна цена, вследствие на преговори за прехвърляне, проведени в рамките на открито, прозрачно, безусловно и недискриминационно конкурентно възлагане, съгласно условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“.
2.7.1.4. По отношение на откритото и прозрачно естество на процедурата за подбор
(71)
За френските органи твърдението, съгласно което изпратеното досие до потенциалните купувачи на активи на „Sernam SA“ не се е позовавало на продажбата на „Sernam Xpress“, а на продажбата на активи на „Sernam SA“, е фактически погрешно. От друга страна изискването за открита, прозрачна и недискриминационна процедура за възлагане на поръчка няма да доведе до нова процедура за възлагане на поръчка след рекапитализирането, тъй като то е пряк резултат единствено от процедурата за възлагане на поръчка и отрицателната стойност, която произтича от нея.
2.7.1.5. Относно правните очаквания
(72)
Френските органи считат, че като се предвиди изрично възможността за преминаване към прехвърляне на всички активи на „Sernam“, решението „Sernam 2“ е щяло да доведе до очаквания за ръководителя на Френската национална железопътна компания и за френските органи, основани на факта, че е разрешено да се процедира по този начин. Откриването на процедура по разглеждане на държавните помощи не признава всъщност правните очаквания, които френските органи са имали по отношение на решението „Sernam 2“, и още повече, че те са действали в пълна прозрачност с Комисията, като ѝ предоставят всички съответни обяснения относно формите на това прехвърляне.
2.7.2. По отношение на твърденията за извършени манипулации по време на валоризацията на активи и пасиви, прехвърлени от „Sernam SA“ на „Sernam Xpress“
(73)
По отношение на твърденията за манипулации, извършени по време на валоризацията, френските органи отхвърлят най-напред отстъпката от 22 млн.EUR, която е трябвало да бъде направена при валоризацията на активите. Всъщност що се отнася до операцията за частичен влог на активи, последвана от прехвърляне, приложимото отчетно законодателство изисква валоризация не на нетната отчетна стойност, както твърди първият жалбоподател, а въз основа на действителните стойности на внесените активи и пасиви. Тези стойности се оценяват в зависимост от пазарната цена или от независими експертизи. Отчетните правила в сила са били приложени също така за валоризацията на кредитите за отстрочени данъци. По отношение на оценката на портфейла от марки, тя се основава на оценка, извършена от Европейската комисия на 23 май 2001 година по време на влога на Френската национална железопътна компания към „SCS Sernam“.
(74)
Що се отнася до валоризацията на пасив, френските органи считат, че единствено необходимите пасиви за извършване на дейността на дружеството бенефециент на влога ще бъдат прехвърлени. От друга страна валоризацията на отрицателната репутация съответства единствено на отчетната транзакция на отрицателната пазарна стойност в размер на 57 млн. EUR.
2.7.3. По отношение на липсата на задължение за възстановяване на помощта в размер на 41 млн. EUR на „Sernam Xpress“
(75)
Френските органи се възползват, че различието между сделка с акции и сделка с активи, по отношение на което почива аргументацията, която Комисията е разработила в рамките на делата SMI (16) и CDA (17), не е подходящо в конкретния случай.
2.7.3.1. Относно разлагането на операция между прехвърляне в група и сделка с акции
(76)
Поради причините, посочени в съображения 61 до 70, френските органи считат, че операциите за прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват прехвърляне в група, последвано от сделка с акции, а прехвърляне на активи на трето лице.
(77)
При условие на индивидуалност, те изтъкват, че пазарната цена на „Sernam Xpress“ непременно е взела предвид съществуването на заем от 41 млн. EUR, ако помощта е прехвърлена. При тази хипотеза, отрицателната цена е щяла да бъде 98 млн. EUR (57 + 41). Следователно „платената“ отрицателна цена, която е получена в действителност, от „Financière Sernam“ е щяла да бъде само 57 млн. EUR. От този момент продавачът е щял да реализира икономия от 41 млн. EUR, но именно той е щял да запази икономическата полза от помощта. В този контекст се позовават на решението Banks. (18)
2.7.3.2. Относно спазването на условията, посочени в решения CDA и SMI
(78)
Френските органи се възползват, че в своето Решение CDA, Съдът е отчел, че фактът, че CDA е продължил дейността на предприятия, бенефициенти на помощи, не позволява в качеството си на такъв да покаже наличието на желание за предотвратяване на въздействията от ред на възстановяване (19).
(79)
Съдът е уточнил, че не е имало желание за пердотвратяване на въздействията от ред на възстановяване в случай, когато покупна цена, съответстваща на пазарна, е заплатена от CDA за поемане на елементите на активи на дружеството LCA. (20)
(80)
Според френските органи „Sernam Xpress“, което е придобило собственост на активи и на част от пасиви на „Sernam SA“ на пазарна стойност, като тази операция не прехвърлила на „Sernam Xpress“ ефективното упражняване на предимството, породено от отпускането на помощ в размер на 41 млн. EUR. Освен това Комисията не може да прави извод от факта, че вследствие на повторната покупка на своите активи, „Sernam SA“ е останало като изпразнена „черупка“ по отношение на която не би било възможно да се получи възстановяване на помощта, обявена за несъвместима. Този довод, който вече е развит в Решението CDA, е отхвърлен от Съда (21).
(81)
Френските органи подчертават, че прехвърлянето на всички дейности на „Sernam SA“ е възможност, която е изрично предвидена от Комисията. Фактът за Френската национална железопътна компания да продаде всички активи на Sernam на пазарна цена на дружество посредством прозрачна и открита процедура, не може в никакъв случай да бъде счетен като отклонение.
(82)
Още повече, че самата Комисия е счела, че подобно предотвратяване е изключено „когато, освен че се намесва в пазарната цена, „едновременното“ предотвратяване на активите на дружеството бенефициент се оперира в рамките на безусловна и открита процедура за всички конкуренти на това дружество“ (22).
(83)
По отношение на твърдението на Комисията (23), съгласно което оперирането не само е позволило поставянето на активите на сигурно място, както разрешава Решение CDA, но също така създаване на структура, която позволява да се финансират новите инвестиции като повторното закупуване на дружеството „Сoulonge“, ако е достатъчно да се посочи, че придобиването от „Sernam Xpress“ на дружеството „Сoulonge Services“ е извършено едновременно с поемането на управлението на „Sernam Xpress“ от BCP и че дружеството „Sernam Xpress“ е могло да окаже подкрепа във връзка с поемането на управлението от BCP чрез финансова инжекция, разходвана за преминаване към придобиването.
(84)
Оттогава, противно на опасенията, които изразява Комисията, това, което френските органи определят като „трети критерий“ от Решението CDA, е също така спазено.
2.7.4. По отоншение на новите помощи за „Sernam Xpress“ и/или „Financière Sernam“
(85)
Що се отнася до съществуването на нови помощи в Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 г. (рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на около 57 млн. EUR на „Sernam SA“; рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“; гаранции, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“, клауза за прехвърляне), френските органи смятат, че когато продажбата се извършва по пазарна цена по силата на процедура за възлагане на обществени поръчки, позрачна и открита и на цена, по-ниска от цената на ликвидация, тя няма да включва елементи на помощ.
(86)
Освен това, отрицателната цена, представена от „Financière Sernam“ съответства на оценките на независими експерти.
(87)
Френските органи уточняват от друга страна, че клаузата за прехвърляне е включена в Меморандума за съгласие от 21 юли 2005 г. по искане на „Financière Sernam“ и единствено за защита срещу риск от отрицателно решение на Комисията. Френските органи оценяват, че никакво прехвърляне не би било възможно без този вид клауза и твърдят, че Комисията не е взела предвид тази клауза в свое предишно дело. (24)
3. ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА
3.1. ПРИПОМНЯНЕ НА ОСНОВАНИЯТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 3 ОТ РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(88)
В началото Комисията припомня, че настоящата процедура е открита по силата на член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора заЕО (25), тъй като Комисията е имала основания да счита, че Франция е приложила неправомерно разрешената помощ при условията, посочени в решението „Sernam 2“, и това става след неправомерното прилагане на разрешената помощ, също съгласно условията, посочени в решението „Sernam 1“.
(89)
Комисията счита за подходящо да припомни причините, които са довели до налагането на условията,предвидени в член 3 от решението „Sernam 2“: (26)
„[…] Като се има предвид неправомерното прилагане на помощ, установено по-горе, и увеличаването на продължителността на плана за преструктуриране, Комисията счита, че „Sernam“ трябва да предостави специална компенсация чрез устойчиво оттегляне от пазарните сегменти, който главно разполагат със свръхкапацитет, за да може одобрението на част от въпросната помощ да бъде оправдано.
В действителност, предоставянето на държавни помощи в пазарите в положение на структурен свръхкапацитет или дори намаляващ, би довело до незабавно разрешение за предприятие, което е трябвало да прекратява дейността си вследствие на своите трудности, да заема изкуствено пазарни дялове, които са изключително насърчени в ущърб на конкурентните предприятия, и финансово стабилни. Така трябва да се избегне помощта, която има нежелани последици, които водят до изгонване от насърчения пазар на финансово стабилните предприятия в полза на тези, които се оказват неспособни да оцелеят със собствени средства.
В този смисъл Комисията счита, че „Sernam“ трябва да постоянно да оттегля дейността си в пазарните сегменти със свръхкапацитет, в конкретния случай на пазарния сегмент на групиране/традиционни куриерски услуги, транспортирани по шосе.
Докато такова оттегляне е предприето вече от Sernam, Комисията счита, че не е достатъчно и това трябва да продължава непрекъснато. Поради тази причина тя счита за необходимо да наложи условия, които: i) ще позволят на „Sernam“ да продължи развитието си в посока на иновационна диверсификация към пазарен сегмент, който следва да се развива (което всъщност не е в свръхкапацитет) и ii) ще позволят да се заменят, на пазарните сегменти със свръхкапацитет или в застой, услугите на „Sernam“ с услуги на други оператори, което има за цел освобождаване на пазарните дялове от „Sernam“ в тези сегменти).
[…]
Комисията също така припомня, че в случай на продажба на цялото предприятие „Sernam“ (активи и пасиви), предвидено от френските органи, условията на решението (възстановяване на пътническите дейности на „Sernam“ от други предприятия и разнообразяване на дейностите на „Sernam“ към железопътен товарен транспорт) във всички случаи трябва да се прилагат. В замяна на това, ако „Sernam“ [трябва] да продаде своите активи „наведнъж“, Комисията припомня, че тези две условия, посочени по-горе, свързани с преструктурирането на компанията, няма да се прилагат, като се има предвид, че „Sernam“ няма да функционира повече под своята правна форма и ще пусне своите пазарни дялове в полза на независим купувач (което може де факто да продължи дейността си с активите на „Sernam“).„
(90)
Решението „Sernam 2“ предвижда два различни сценария за продажба на „Sernam SA“: продажба на цялото предприятие „Sernam SA“ (активи и пасиви), и продажба единствено на активи. В първата хипотеза, предприятието, което придобива активи и пасиви е предмет на условията, посочени в член 3, параграф 1, от решението „Sernam 2“; във втората хипотеза, тези условия не се прилагат.
(91)
От друга страна е подходящо да се припомни по-широкия контекст, в който се вписват решенията „Sernam 1“ и „Sernam 2“ от Комисията. „Sernam SA“, дружество, което постоянно се намира в дефицит, се възползва от оперативните държавни помощи, които му се предоставят от дружеството-майка, Френската национална железопътна компания, и които са необходими за оцеляването на предприятието.
(92)
Беше необходимо да се постави край на изкуственото оцеляване на дружество, което заема неоснователно големи пазарни дялове, тъй като то не е конкурентоспособно. В резултат на това, от една страна, процесът на редовно предоставяне на средства от държавата на дружеството „Sernam“ приключва, а от друга страна нарушенията на конкуренцията, създадени от предоставянето на средства, трябва да изчезнат, като бъдат заменени с компенсаторни мерки. Така трябва да бъдат възстановени 41 млн. EUR несъвместими незаконни помощи, отпуснати на дружеството „Sernamentre“ 2001 и 2004 и трябваше да бъдат спрени компенсаторните мерки, които сосвобождават пазарни дялове в противовес на 503 млн. EUR помощ за преструктуриране.
(93)
Следователно Комисията счита, от самото начало, че начинът по който Франция е продължила да изпълнява решението от 2004 г. противоречи директно на посочените цели. В действителност френските органи са продължили отпускането на оперативни помощи под прикритието на изпълнението на това решение и са положили усилия да запазят икономическата продължителност на предприятието, без да освобождават пазарни дялове, а напротив, държейки да укрепят конкурентното положение на предприятието.
(94)
Следва на този етап да се премине към методично разглеждане на начините, изпълнени от френските органи за постигането на техните цели.
3.2. НЕПРАВОМЕРНО ПРИЛАГАНЕ НА ПОМОЩТА, РАЗРЕШЕНА С РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(95)
Френските органи са потвърдили, че условията, посочени в член 3, параграф 1 от решението „Sernam 2“, не са спазени. Оттогава Комисията може да се задоволи да извърши проверка дали Франция е спазила условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. За припомняне този параграф е обозначен както следва:
„В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(96)
Както ще бъде посочено по-долу, Франция не е спазила тези условия.
3.2.1. Прехвърлянето на дейностите не е осъществено на 30 юни 2005 г.
(97)
В резултат на това, коментарите на френските органи и на първия жалбоподател на 30 юни 2005 г., че ръководството на Френската национална железопътна компания е приело по принцип само твърдата оферта на „Sernam“. Меморандумът за разбирателство, който ангажира всички страни в транзакцията е бил подписан на 21 юли 2005 г. и различните операции по прехвърляне са изпълнени на 17 октомври 2005 г.
(98)
Комисията е заключила, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не се е случило по-късно от 30 юни 2005 г., както обаче условието, поставено от решението „Sernam 2“ е изисквало. Единствено тази причина е достатъчна, за да се заключи, че Франция е приложила неправомерно помощта, разрешена условно с решението „Sernam 2“.
3.2.2. Прехвърлянето на дейности не представлява продажба (27)
(99)
Договорът за продажба в правния ред на държавите-членки на Съюза почива върху принципите, развити с римското право (emptio venditio). Продажбата се състои в прехвърлянето на собственост на благо срещу заплащане на цена. Тази цена трябва да бъде, както подчертава френското правителство по отношение на френското право, положителна цена.
(100)
Транзакция, чрез която лицето, което иска да прехвърли собствеността на едно или повече блага, предлага пари на лицето, което ги взема, не представлява продажба, а различен вид договор.
(101)
В настоящия случай Френската национална железопътна компания е заплатила 59 млн. EUR, съответно на „Sernam SA“ 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ 2 млн. EUR и е предоставила различни гаранции на „Financière Sernam“. Плащането в размер на 2 млн. EUR от „Financière Sernam“ в полза на Френската национална железопътна компания и на „Sernam SA“ неутрализира рекапитализирането на „Sernam Xpress“, но не на другите елементи от транзакцията. От този момент, договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не може да бъде квалифициран като договор за продажба. Това от друга страна не е оспорено от френските органи, които обясняват, че различните операции по прехвърляне на дейности на„Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват продажба, тъй като френското право не би им позволило да осъществяват продажба, която би постигнала този резултат.
(102)
Комисията заключава, че договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не представлява продажба. Също така поради тази причина, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ не е спазен, тъй като не е налице продажба. Следователно Франция е извършила неправомерно прилагане на разрешената помощ по условен начин посредством решението „Sernam 2“.
3.2.3. Прехвърлянето на активи не представлява продажба на активи, а прехвърляне на съвкупност (активи и пасиви) на „Sernam SA“
(103)
Дори да се приеме, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ представлява продажба, спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предполага, че тази продажба се отнася единствено до активите, а не до цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. Това се дължи на съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение.
(104)
Както е определено в раздел 2.4., прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания към „Financière Sernam“ се основава на използването от „Sernam SA“ на неговото дъщерно дружество, което притежава изцяло, „Sernam Xpress“, на което са прехвърлени активите на „Sernam SA“, както и неговите пасиви, с изключение на някои негови задължения по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Преди това прехвърляне, капиталовата основа на „Sernam SA“ е била рекапитализирана в размер на 57 млн. EUR и този свеж капитал е бил включен в прехвърлените активи. След извършване на прехвърлянето, капиталовата основа на „Sernam Xpress“ се е рекапитализирала в размер на 2 млн. EUR. Акциите на „Sernam Xpress“ са били продадени на „Financière Sernam“ за същата сума (2 млн. EUR).
(105)
Както е посочено в раздел 2.7.1.3., френските органи обосновават това действие с двойното ограничение на френското право и на Решение „Sernam 2“.
(106)
Те се позовават, че общият резултат от действието е същият като този от продажба на активи. То би трябвало да се разбира като продажба на всички активи на „Sernam SA“ съгласно член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(107)
Комисията достигна до различно заключение, поради две причини.
3.2.3.1. Прехвърлянето представлява прехвърляне на всички активи и пасиви в рамките на група, последвано от продажба на акции (share deal) на дъщерното дружество, които ги е получило.
(108)
Извършеното действие от Френската национална железопътна компания е позволило на „Financière Sernam“ да придобие акциите „Sernam Xpress“, следователно да извърши продажба на акции („share deal“).
(109)
Несъмнено, първо, Френската национална железопътна компания е извършила действие, квалифицирано от френското право, според френските органи, като „частичен апорт на активи“ (в действителност на активи и пасиви). При все това, дори анализирано отделно, това действие няма да бъде квалифицирано като „продажба на активи на трета страна“. Тя е извършена за отрицателна цена от 57 млн. EUR и следователно не представлява продажба (вж. раздел 3.2.2.). Освен това, тя се отнася не само до активите, но и до всички пасиви, с изключение на някои задължения на „Sernam SA“ по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Става дума за прехвърляне на цялост (активи и пасиви) на „Sernam SA“, а не за продажба само на активи (вж. също така раздел 3.2.3.2.).
(110)
В крайна сметка, това прехвърляне се извършва към дъщерно дружество, притежавано изцяло от „Sernam Xpress“, образувание ad hoc и предназначено да получава активите и пасивите на „Sernam SA“ с единствената цел да бъде препродадено на „Financière Sernam“. Този апорт не е извършен за трето и независимо предприятие от Френската национална железопътна компания.
(111)
Като втора стъпка, акциите на „Sernam Xpress“ са продадени на „Financière Sernam“, което вече не представлява продажба на активи на трета страна, а прехвърляне на акции или „share deal“ (и всъщност прехвърляне на цялостта на предприятието).
(112)
Поради това, никое от действията, извършени от Френската национална железопътна компания, не представлява продажба на всички активи на „Sernam SA“ на дружество без юридическа връзка с Френската национална железопътна компания и условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.3.2. Прехвърлянето не се ограничава до активите, а обхваща цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“.
(113)
Съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение, установява, от една страна, ясно разграничаване между продажба на активите, а от друга страна, продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. От това съображение ясно е видно, че ако френските органи е трябвало, както са възнамерявали в момента на приемането на Решение„Sernam 2“, да извършат продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, те са били длъжни да спазят условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(114)
Резултатът от различните действия по прехвърляне е, че „Financière Sernam“, придобивайки „Sernam Xpress“, придобива цялостта от активи и пасиви на „Sernam SA“ в момента на приемането на Решение „Sernam 2“, със следните изключения: от една страна, активите са нараснали чрез инжекции от 57 млн. EUR в полза на „Sernam SA“ и на 2 млн. EUR в полза на „Sernam Xpress“ (вж. също така раздел 3.2.4. от настоящото решение) и, от друга страна, пасивите са намалели от размера на акционерния заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“, и от размера на задължението за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR.
(115)
Следователно, тези корекции в маржа не могат да скрият факта, че голяма част от активите и пасивите на „Sernam SA“ реално е прехвърлена първо на „Sernam Xpress“ и след това на „Financière Sernam“.
(116)
Прехвърлянето на дейности не представлява продажба на активи, а прехвърляне на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, с няколко изключения. Следователно и поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.4. Прехвърлянето не се ограничава до активите, които е притежавала „Sernam SA“ в момента на Решение „Sernam 2“, а се е увеличило на 59 млн. EUR.
(117)
От страната на активите, Комисията отбелязва също така, че сумата от 59 млн. EUR е добавена чрез рекапитализациите на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и че, в икономически план, като се вземе под внимание плащането от 2 млн. EUR от „Financière Sernam“, тази добавка е от 57 млн. EUR. Такава добавка към активите не е разрешена от член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
3.2.5. Прехвърлянето на дейности не се е извършило посредством прозрачна и открита процедура
(118)
Френските органи са организирали първо прозрачна и открита процедура. При все това, в края на процедурата, Френската национална железопътна компания не е получила никаква обвързваща оферта.
(119)
Вследствие на неуспеха на прозрачната и открита процедура, договорът относно различните действия по прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ е сключен с „Financière Sernam“. Тъй като последното дружество не е участвало като такова и автономно в прозрачната и открита процедура, прехвърлянето на дейности в крайна сметка не е извършено посредством прозрачна и открита процедура.
(120)
Поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.6. Финализирането на продажба на активи не е спазена
(121)
В съображение 217 от Решение „Sernam 2“ е обяснено финализирането на продажба на активи както следва:
„Sernam […] ще освободи пазарните си дялове в полза на независимия купувач (който ще може de facto да продължи дейностите му с активите на „Sernam“).“
(122)
Финализирането на продажба на активите е трябвало да освободи пазарните дялове и активите на „Sernam SA“, както и да позволи на трета страна да използва тези активи. Продажбата на активите е имала за цел да се прекрати икономическата дейност на „Sernam SA“.
(123)
Следователно, в случая, дружеството „Sernam SA“ е придобито в своята цялост чрез своето ограничаване, прегрупирано в бъдещото дружество „Financière Sernam“. Икономическата приемственост е обща; освен това, предприятието се освобождава от голяма част от задължението си и е получило свеж капитал в размер на 59 млн. EUR, от които 57 млн. остават икономически за сметка на Френската национална железопътна компания. Поради това, освен факта, че извършената операция не спазва условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, тя не позволява да се постигнат преследваните цели с това решение. Тя води при все това икономическия субект до укрепване, което може да увеличи нарушаването на конкуренцията, което мерките, наложени с решението, са имали за цел да смекчат.
3.2.7. Доводите, представени от страна на Франция, не позволяват да се докаже спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(124)
Доводът на Франция, според който действията, взети в тяхната цялост, биха били равностойни на продажба на всички активи, не може да бъде приет. Всъщност, по естество, първата характеристика на продажба на всички активи е да не се основава на продажба на акции. Поради това, Комисията не може да приеме довода, според който няколко различни правни акта (частичен апорт на активи и на пасиви, след това share deal) биха били равностойни на даден правен акт (продажба на активи) поради това, че единият от правните актове, действително въведен, представлява отричане на търсения правен акт.
(125)
По същия начин, доводът, според който пряка продажба на активи на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не е възможна във френското право, не може да бъде приет. Първо, следва да се припомни, че Решение „Sernam 2“ е оставило на Франция два алтернативни начина за изпълнение на това решение. Като се приема, че продажбата на активи се оказва неприложима, френските органи винаги биха могли да изпълнят решението като следват възможността, предвидена с член 3, параграф 1 от Решение „Sernam 2“ (разделяне на дейностите, характерни за „Sernam SA“ единствено по експедиране на пратки по релсов път, като пътният превоз е договорен). Второ, ако кредиторите - трети лица наистина са се противопоставили на продажба на отрицателна цена, дружеството „Sernam SA“ би могло да бъде предмет на колективна процедура, така че продажбата на активи би могла да се извърши в рамките на тази процедура.
(126)
В крайна сметка, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Ако френските органи са посетили Комисията на 24 ноември 2004 г. и са ѝ писали официално на 21 декемви 2004 г., за да я информират за избора да се продадат всички активи, без да опишат основните елементи, следва да се подчертае, че в който и да било момент Франция не е уведомила Комисията за промяна на плана за преструктуриране, одобрен условно от последната в Решение „Sernam 2“. Следователно, раздел 3.2.3., Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, (28) потвърждава, че държава членка не може да се отклонява от план за преструктуриране без уведомяване и предварително одобрение от страна на Комисията.
(127)
Следователно, Комисията никога не е давала съгласието си за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
3.2.8. Заключение: Франция не е спазила член 3 от Решение „Sernam 2“ и е злоупотребила с помощта от 503 млн. EUR.
(128)
В заключение, Комисията счита, че член 3 от Решение „Sernam 2“ не е бил спазен. Следователно, с помощта за преструктурирането от 503 млн. EUR, разрешена условно с Решение „Sernam 2“, е злоупотребено.
3.2.9. Помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар.
(129)
Тъй като помощта от 503 млн. EUR е използвана от получателя в нарушение на Решение „Sernam 2“, тя не е съвместима с вътрешния пазар въз основа на това решение.
(130)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не е направила позоваване на нито едно основание за съвместимост, Комисията стига до заключението, че помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар и трябва да бъде върната, заедно с лихвите, считано от датата на нейното предоставяне.
(131)
Това възстановяване трябва да се извърши от дружеството „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) и след това от „Sernam Xpress“ (чиито активи са придобити от „Financière Sernam“ след универсално правоприемство на притежанието). Всъщност следва да се приеме най-напред, че дружеството „Sernam Xpress“ е придобило всички активи и част от пасивите на дружеството „Sernam SA“ в резултат на сделка, извършена в рамките на групата. „Sernam Xpress“ е продължило икономическата дейност на „Sernam SA“ (вж. също така подробните доказателства в раздел 3.3.). След това, поради универсалното правоприемство на активи, „Financière Sernam“ представлява законния приемник на „Sernam Xpress“. В крайна сметка, „Financière Sernam“, както и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“ продължават икономическата дейност на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 503 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
3.3. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА ОТ 41 МЛН. EUR
(132)
Държавната помощ от 41 млн. EUR, която е трябвало да бъде възстановена от Франция от получателя съгласно Решение „Sernam 2“, е била записана в пасива на фалита на дружеството „Sernam SA“.
(133)
Френските органи считат, че съгласно член 4 от Решение „Sernam 2“, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ посредством процедура, която те окачествяват като прозрачна и открита, би довело до разделяне на задължението за възстановяване единствено на дружеството „Sernam SA“.
(134)
Член 4 от Решение „Sernam 2“ е със следното съдържание:
„Всяка пълна или частична продажба на „Sernam“ се извършва на пазарна цена и и въз основа на открита за всички конкуренти и прозрачна процедура. При тези условия, в случай че дружество „Sernam“ продължи дейността си, негова ще бъде отговорността за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR.“
(135)
Член 4 разграничава дали е имало или не прекъсване на икономическата дейност на „Sernam“. В случай на изчезване на тази дейност, липсва основание за възстановяване от тези, които са придобили активите на пазарна цена в рамките на прозрачна и открита процедура.
(136)
Комисията отбелязва, от друга страна, че в практиката си, Съдът и Общият съд придават решаващо значение на същите тези фактори.
(137)
По дело SMI (29) се разграничават две хипотези в случай на продажба на дейности, които са се възползвали от помощ, а именно продажбата на дялови участия на предприятието, в резултат на която предприятието, което се е възползвало от помощите, запазва статута си на юридическо лице (share deal), и продажбата на всички или част от активите на предприятието на друго предприятие, в резултат на която подпомогнатата икономическа дейност не се упражнява повече от същото юридическо лице (asset deal).
(138)
По отношение на share deal, Съдът на ЕС приема, че: (30)
„[…] в случаите, в които дружество, което е получило неправомерна държавна помощ, се придобива на пазарна цена, т.е. на най-високата цена, която даден частен инвеститор е бил готов да заплати за това дружество при нормални условия на конкуренция в ситуацията, в която то се е намирало - особено след получаването на държавни помощи, - елементът на държавна помощ се оценява спрямо пазарната цена и се включва в покупната цена. При такива условия, купувачът се е ползвал от предимство по отношение на останалите оператори на пазара (вж. също дело от 20 септември 2001 г., Banks, C-390/98, Recueil, стр. I-6117, точка 77).
Когато става дума за настоящия въпрос, предприятието, на което държавните помощи са били отпуснати, запазва статута си на юридическо лице и продължава да извършва дейностите, субсидирани с държавните помощи. Поради това е обичайно това предприятие, което запазва конкурентното предимство, свързано с посочените помощи, и то е това, което е длъжно да възстанови сума, равна на тази на помощите. […]“
(139)
По отношение на asset deal, Съдът на ЕС процедира по следния начин: (31)
„определено е възможно, в случай на създаване на отделени дружества с цел продължаване на някои от дейностите на предприятието, получило помощта, при несъстоятелност на това предприятие дружествата също по необходимост да бъдат задължени да възстановят въпросната помощ, ако бъде установено, че те действително продължават да се възползват от конкурентното предимство, свързано с получаването на помощта. Такъв би могъл всъщност да бъде случаят, по-специално, когато тези дружества за разделяне извършват придобиването на акиви на дружеството в производство по ликвидация без да платят в замяна цена в съответствие с условията на пазара или когато се установи, че създаването на такива дружества би могло да доведе до заобикаляне на задължението за възстановяване на тези помощи.“
(140)
Същото това разграничаване може да се открие в решение по дело Seleco. (32) В това решение по дело Съдът на ЕС потвърждава, че може да се наложи Комисията да изисква възстановяването да не се ограничава до първоначалното предприятие, а да се разпростре и върху предприятието, което осигурява трайното му съществуване с помощта на средствата за производство, които са му били прехвърлени, когато определени елементи на прехвърлянето позволяват да се установи наличието на икономическа приемственост между двете образувания. Съдът на ЕС също така е приел полезността на следните показатели с цел да се установи икономическа приемственост: предметът на прехвърлянето (активи и пасиви, запазване на работната сила, групи активи), цената на прехвърлянето, идентичността на акционерите или на собствениците на предприятието приобретател и на предприятието прехвърлител, моментът на извършване на прехвърлянето (след началото на проучването, откриването на процедурата или окончателното решение) или пък икономическата логика на сделката. (33)
(141)
Изглежда уместно да се отбележи, че продажбите на активи по делата SMI и Seleco са извършени в рамките на колективна процедура, под надзора на съдия. Те са се отнасяли само до част от активите на предприятия, подлежащи на колективната процедура. Освен това, Съдът на ЕС не е установил, че те не са отговаряли на пазарните условия.
(142)
Общият съд е анализирал asset deal в решение по дело CDA (34) и по-специално е проверил дали е имало в конкретния случай индикации, позволяващи да се заключи заобикаляне на разпореждане за възстановяване чрез частична продажба на активи. Общият съд е счел, че такова желание не е било установено от Комисията в конкретния случай и че CDA не е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Общият съд е основал тази констатация на два фактологични елемента: продажбата е била ограничена до част от активите, продадени en bloc и този начин на действие (именно продажбата en bloc) е позволила да се получи сума по-висока от тази, която би била получена чрез продажбата отделно на елементите от въпросните активи.
(143)
Следва да се разгледа прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ в светлината на критериите, разработени от Съда и Общия съд, с цел да се установи дали е уместно да се разшири възстановяването до „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
(144)
По отношение първо на прехвърлянето на всички активи и пасиви, с изключение на три финансови пасива (акционерен заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“; задължение за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR) от „Sernam SA“ за „Sernam Xpress“, Комисията счита, че това прехвърляне е покрило цялостта на предприятието (вж. раздел 3.2.3.). Така че има икономическа приемственост между „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“. Това разграничава настоящия случай от фактите, които са дали повод за дела SMI, Seleco и CDA, които са се отнасяли само до продажбата на част от активите. Освен това, прехвърлянето е извършено в рамките на групата. След окончателно решение на Комисията, с което се нарежда възстановяването на помощта и нейната единствена икономическа логика е да се позволи продължаването на дейностите по „Sernam 2“, без да се спазват условията, наложени с член 3 от Решение „Sernam 2“. Всички критерии, за да се покаже икономическата приемственост по смисъла на решението и делото Seleco, са налице.
(145)
Комисията отбелязва, че впрочем прехвърлянето към „Sernam Xpress“ не съответства на пазарните условия. Прехвърлянето към „Sernam Xpress“ се е извършило при отрицателна цена и не е в резултат на прозрачна и открита процедура (вж. раздел 3.2.5.). Към отрицателната цена от 57 млн. EUR, която е замислена като оперативна помощ, позволяваща да се покрият загубите на „Sernam Xpress“ за 2005 и 2008 г., (35) се добавя опростяването на задължение на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR (вж. съображение 27). В крайна сметка, Комисията отбелязва също така, че пасивите, които остават в „Sernam SA“, са задължения към трети страни, а не към Френската национална железопътна компания. С капиталова инжекция от 57 млн. EUR, Френската национална железопътна компания е позволила на „Sernam Xpress“, поне за периода 2005-2008 г., да изплати тези кредити в тяхната цялост. Ако, в замяна, Френската национална железопътна компания е продала само активите на положителна цена, задълженията на „Sernam SA“ по отношение на трети страни са били платени само в размер на приходите от продажбата. Това е допълнителен признак, че договорното равновесие между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не съответства на пазарните условия.
(146)
Също така следва да се отбележи, че отрицателната цена от 57 млн. EUR е по-висока от най-добрата оферта, получена по време на безрезултатната тръжна процедура, която е била отрицателна цена от 56,4 млн. EUR (оферта от втори кръг [кандидат 5]).
(147)
Прехвърлянето е позволило на „Sernam Xpress“ да избегне разпореждането за възстановяване от 41 млн. EUR, което е било задължение на „Sernam SA“ и му е позволило да продължи дейностите на „Sernam SA“ без да се налага да възстановява тази помощ и без да се налага да спазва условията на член 3 от Решение „Sernam 2“.
(148)
Поради тези причини, Комисията стига до заключението, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“, в резултат на което „Sernam Xpress“ е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Всъщност е имало икономическа приемственост между двете дружества, а прехвърлянето съответства на заобикаляне на разпореждането за възстановяване, което е задължение на „Sernam SA“.
(149)
Както е обяснено в дела SMI и Seleco, продажбата на акции на дружество - получател на незаконосъобразна помощ от акционер на трета страна не оказва влияние върху задължението за възстановяване. Следователно, продажбата на дялови участие на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“ не е довела до освобождаване на „Sernam Xpress“ от задължението за възстановяване на помощта от 41 млн. EUR.
(150)
В резултат на сливането между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“, задължението за възстановяване се е прехвърлило на „Financière Sernam“. Освен това, дружеството и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 41 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
(151)
От друга страна, поради причините, изложени в точка 3.4 по-долу, доводите, изведени от френските органи за прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, трябва да бъдат отстранени.
3.4. ОТНОСНО НОВИТЕ ПОМОЩИ, ОТПУСНАТИ НА „SERNAM XPRESS“
(152)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда известен брой мерки, които биха могли да представляват нови помощи (вж. съображение 36 по-долу). Комисията следва да провери дали тези мерки представляват нови помощи и дали, ако е приложимо, тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(153)
Според френските органи, всички тези мерки ще бъдат в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Френската национална железопътна компания би прехвърлила дейностите на „Sernam SA“ към дружеството, което е представило най-добрата оферта при прозрачна и открита тръжна процедура, и тази оферта, дори да се състои в отрицателна цена, ще бъде с по-малко разходи за държавата акционер, отколкото ликвидацията на „Sernam“.
(154)
Комисията счита, че при положение на възстановяване на помощта, не е уместно да се прилага принципа на пазарния инвеститор. Държавата действа при възстановяването на помощ според задълженията, които има съгласно правото на Съюза, а не като държава акционер.
(155)
Комисията отбелязва, от друга страна, че член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предвижда продажбата на активи като еквивалент на компенсаторните мерки, наложени с член 3, параграф 1. Съгласно точка 40 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (36), прекратяването на губеща дейност не може да се счита за компенсаторна мярка. Отрицателната цена, одобрена между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“, показва, че става дума за прекратяването на губеща дейност, което не може да бъде еквивалент на компенсаторна мярка. В случая, отрицателната цена съответства на оперативна помощ за предприятието, което по естество е неспособно да намали нарушаването на конкуренцията.
(156)
От друга страна, ако трябва да се приеме позицията, защитавана от Франция, Франция би могла да избегне задължението си за възстановяване от „Sernam SA“ и от всяко дружество, което продължава икономическата си дейност с несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, както и помощта от 503 млн. EUR, прилагана със злоупотреба. Такъв резултат би бил в пълно противоречие със съдебната практика на Съда на ЕС, според която държавата членка се приканва да възстанови помощта незабавно като използва всички налични правови мерки, включително конфискацията на активите на предприятието и, при необходимост, неговата ликвидация, ако то не е в състояние да извърши въпросното възстановяване. (37)
(157)
Приемането на позицията, защитавана от Франция, би достигнало също така до дискриминация между частното предприятие и обществото предприятие. Докато държавата би се стремила към възстановяването от частното дружество, ако е необходимо до неговата ликвидация, публичното предприятие би могло да избегне тази съдба при единственото условие, че е по-евтино за държавата да го продаде за отрицателна цена, отколкото да възстанови неправомерните и несъвместими помощи, които е получило.
(158)
Поради тези причини, Комисията счита, че Франция не може да прибегне до принципа за частния оператор в условията на пазарна икономика, за да избегне мерките, предвиден с Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година за понятието „държавна помощ“.
(159)
Следва да се установи дали въпросните мерки са поверили предимство на „Sernam Xpress“ или на „Financière Sernam“. Тези две предприятия, които по-късно се сливат, не е необходимо да се прави разграничаване между отпуснатите предимства за едното или за другото. Останалите три критерия за наличието на помощ са изпълнени: мерките са предоставени от ресурсите на публично предприятие, Френската национална железопътна компания; Френската национална железопътна компания представлява орган от публичния сектор (EPIC), предмет на много внимателно наблюдение от държавата; за отпускането на предимството също така отговаря държавата. Тъй като „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ действат в областта на пътния транспорт, който е отворен за конкуренция в рамките на Съюза, предимството рискува да наруши конкуренцията и да повлияе върху обмена между държавите членки.
3.4.1. Относно рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания
(160)
Чрез рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. Това предимство след това е прехвърлено с другите активи и пасиви на „Sernam Xpress“.
3.4.2. Относно рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания
(161)
Чрез рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam Xpress“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. При все това, Комисията отбелязва, че Френската национална железопътна компания е получила от „Financière Sernam“ плащане от 2 млн. EUR, което неутрализира рекапитализацията от 2 млн. EUR, каквато оттогава не е поверявана предварително.
3.4.3. Относно отказа от вземания на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“
(162)
Както е обяснено в съображение 33, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ не обхваща кредита на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR. Като отказва тези кредити, Френската национална железопътна компания предоставя предимство на сума, равна на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.4. Относно гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания
(163)
При прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, Френската национална железопътна компания е предоставила следните гаранции:
-
тя се е ангажирала да приключи в определен срок подготовката на съответия обект (Valenton), необходим за експлоатацията на товарния железопътен превоз (TBE), в противен случай с наказание от глоба от 1 милион EUR в случай на закъснение;
-
тя се е ангажирала да покрие евентуално увеличение на наемите на новите експлоатационни площадки, с ограничение до разлика от най-много 3 млн. EUR;
-
тя е удължила с три години правото на връщане на […] железничари, преместени в рамките на „Sernam“;
-
тя е удължила с три години социален протокол, гарантиращ на […] работниците в „Sernam“ преразпределение в рамките на Френската национална железопътна компания в случай на освобождаване от работа (от „Sernam“);
-
Френската национална железопътна компания е гарантирала „продължителността на товарния железопътен превоз (TBE)“ (38) и достъпа до товарния железопътен превоз (39). В това отношение, Френската национална железопътна компания е платила 3 млн. EUR на „Sernam Xpress“.
(164)
Що се отнася до първите две гаранции е очевидно, че те предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Всъщност, при липса на тези две гаранции, „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да понесат въпросните разходи.
(165)
Що се отнася до гаранциите „TBE“, Комисията счита, че те намаляват значително риска за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Тя им предоставя предимство.
(166)
Според Франция, гаранцията, предоставена на железничарите, в действителност е в полза на Френската национална железопътна компания. Всъщност, Френската национална железопътна компания би преместила известен брой железничари в рамките на „Sernam SA“. Тези железничари, разходите във връзка с които са понесени от „Sernam SA“, биха притежавали правото да се върнат във Френската национална железопътна компания при поискване. В светлината на опасенията, които една приватизация би могла да породи, Френската национална железопътна компания е разширила периода, през който железничарите могат да упражняват това право с цел да се избегне масово връщане от тяхна страна, което би било по-скъпо за Френската национална железопътна компания при поискване.
(167)
Комисията счита, че при липса на тази гаранция, железничарите най-вероятно биха поискали връщането си във Френската национална железопътна компания в момента на прехвърляне на дейностите. „Sernam Xpress“ би трябвало да ги замести с нови работници с частен статут. Комисията счита, че е вероятно във връзка с въпроса заплатата на тези нови работници да бъде по-висока от тази на железничарите, което би компенсирало допълнителните разходи за „Sernam Xpress“ в резултат на техния по-ограничен опит или още трудности за набиране на голям брой нови работници в кратък период от време.
(168)
По отношение на разширяването на гаранцията за преразпределение за срок от три години, Франция счита, че е индивидуално право, предоставено на някои работници от Френската национална железопътна компания. Нито „Financière Sernam“, нито „Sernam Xpress“ не биха били страни по това споразумение.
(169)
Комисията не споделя този анализ. Всъщност, тази гаранция прави по-привлекателно оставането на работа в „Sernam Xpress“ през въпросния период без „Sernam Xpress“ да трябва да понесе и най-малките допълнителни разходи.
(170)
Комисията стигна до заключението, че гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания в протокола от 21 юли 2005 г., с изключение на гаранцията за железничарите, предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
(171)
Докато стойността на първите три гаранции може лесно да се изчисли (1 милион EUR, 3 млн. EUR и 3 млн. EURсъответно), случаят за гаранцията за преразпределение на работниците не е такъв. Франция е трябвало да установи увеличение на заплатата, което „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да предостави на работниците при липса на такава гаранция за постигане на същата цел.
3.4.5. Относно продажната цена
(172)
В съображение 164 от решението за откриване, Комисията също така си е задала въпроса относно познаването дали „платената“ отрицателна цена от „ Financière Sernam“ е отговоряла на пазарната стойност. В това отношение, Комисията отбелязва, че междувременно е настъпило сливане между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“ и че евентуална помощ за „Financière Sernam“, състояща се от твърде завишена отрицателна цена, не би надвишила 57 млн. EUR помощ, които „Sernam Xpress“ е получила като нова помощ. Поради това вече не е необходимо произнасяне по въпроса за евентуална помощ за купувача.
3.4.6. Заключение относно наличието на нови помощи
(173)
Мерките от Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година, описани в настоящия раздел 3.4, представляват нови помощи за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.7. Несъвместимост с вътрешния пазар и възстановяване
(174)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не се е позовала на никаква причина за несъвместимост, Комисията стига до заключението, че тези помощи са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, увеличени заедно с лихвите.
(175)
Това възстановяване следва да се извърши от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност, получила помощта, преди упражнявана от „Sernam Xpress“ (слято с „Financière Sernam“).
3.5. ОТНОСНО КЛАУЗАТА
(176)
Меморандумът за раззбирателство от 21 юли 2005 година съдържа клауза в случай на отрицателно решение на Европейската комисия в рамките на петте години след сключването на Меморандума за разбирателство. Тази клауза би могла да представлява също така нова помощ. При все това, в подобен случай, решението би се състояло в нейната неприложимост. Тъй като клаузата всъщност остава неприложима, този резултат е постигнат. Следователно не е необходимо да се анализира допълнително въпросната клауза.
3.6. ОТНОСНО ОПРАВДАНИТЕ ОЧАКВАНИЯ
(177)
Доводът, изтъкнат от френските органи, според който постъпките (като тяхното посещение в Комисията на 24 ноември 2004 г. и тяхното писмо от 21 декември 2004 г.), извършени добросъвестно пред Комисията в съответствие с тяхното задължение за сътрудничество, би породил оправдани очаквания в съотвествието на прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ с Решение Sernam 2 и правото на Съюза не би могло да бъде запазено.
(178)
Всъщност, информацията, съобщена от Франция, е била ограничена до информиране на Комисията за избора да се продадат всички активи без да се описват основните елементи на действията по прехвърляне на активи на „Sernam SA“. По-специално, Информационна бележка от 21 декември 2004 година до Комисията е ограничена до посочване на някои елементи относно организацията на процеса на прехвърляне на активи, относно неговото открито и прозрачно естество с цел да се стигне до продажба при пазарна цена преди 30 юни 2005 г.
(179)
Никой от следните елементи не е поставен на вниманието на Комисията:
1)
факта, че предвиденото прехвърляне се основава на прехвърляне на активи и пасиви в рамките на групата в рамките на друг правен субект („Sernam Xpress“), последвано от прехвърляне на този друг субект (share deal);
2)
факта, че част от пасивите ще бъдат прехвърлени с активите и че само разпореждането за възстановяване относно помощта от 41 млн. EUR и задълженията на Френската национална железопътна компания за сума от 38,5 млн. EUR ще останат в пасива на „Sernam SA“;
3)
факта, че Франция е склонна да рекапитализира „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“ в случай на предложение за възстановяване на дружеството при отрицателна цена.
(180)
Поради липса на информация относно тези елементи, Комисията не е могла да предвиди начина, по който Франция в крайна сметка изпълнява Решение „Sernam 2“. Напротив, Бележка от 21 декември 2004 година подсказва, че прехвърлянето ще бъде извършено без разграничаване между пасивите и при положителна цена, тъй като тя посочва, че „[]след като продажбата бъде изпълнена, продуктите, получени в резултат от нея, ще бъдат използвани за възстановяването на пасивите на юридическото лице „Sernam“, сред които несъвместимата помощ, в рамките на обичайните национални процедури“.
(181)
Ако, като се има предвид отрицателното естество на цените, предложени за активите на „Sernam SA“, възможността за рекапитализация (елемент 3) се е показала само при получаването на офертите, поне принципът на продажба на активи с част от пасиви (елемент 2) е трябвало по принцип да бъде познат на Франция, когато е изготвила своята Бележка от 21 декември 2004 година. Въпреки това, френските органи не могат да претендират да се възползват от оправдани очаквания без да са информирали непосредствено на 21 декември 2004 г. или по-късно Комисията за тези съществени елементи.
(182)
Не на последно място, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от ДЕС. Раздел 3.2.3 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40) потвърждава, че в съответствие с този общ принцип, държава членка не може да се отклонява от плана за възстановяване без нотификация и предварително одобрение от Комисията.
(183)
Освен това, Комисията никога не е давала каквото и да било съгласие за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
(184)
Комисията стигна до заключението, че нито Франция, нито получателите на помощта не могат да се позоват на каквито и да било оправдани очаквания.
4. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(185)
Комисията стигна до заключението, че условията на Решение „Sernam 2“ не са били спазени. Следователно, с мерките за помощ, разрешени с Решение „Sernam 2“, е било злоупотребено съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Поради липса на позоваване на съображения за съвместимост от Франция за тези помощи, те са несъвместими с вътрешния пазар. Франция трябва да предприеме всички мерки, за да извърши възстановяването на тези помощи и лихви.
(186)
Размерът на тези суми възлиза на 503 млн. EUR. Той се състои, от една страна, от различни помощи за възстановяването на сума от 2 938 млн. франка или 448 млн. EUR. Тези помощи са представени в таблица 3 от Решение от 30 април 2003 година, чиито основни елементи са отчетени в таблицата по-долу:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
За да се достигне сумата от 503 млн. EUR, следва да се добави сумата на помощите, изплатени в рамките на договорите за транспортиране на багажи и на преса за сума от 34 млн. EUR и в рамките на договори за снабдяване за сума от 21 млн. EUR.
(188)
За повече информация, Решение „Sernam 1“ от 23 май 2001 година съдържа по-подробно описание.
(189)
За да се извърши ефективно и незабавно възстановяване на помощта, френските органи следва да предоставят дата, на която всяка помощ е била предоставена на разположение на получателя (41). От тази дата лихвите при възстановяване ще трябва да се изчисляват за всяка мярка с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 (42).
(190)
Освен това, помощта от 41 млн. EUR, вече счетена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, трябва да бъде възстановена, увеличена заедно с лихвите, изчислени по същия метод.
(191)
В крайна сметка, рекапитализацията от 57 млн. EUR, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности от „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар. Тези нови помощи трябва да бъдат възстановени, увеличени с лихвите, изчислени по същия метод. За метода на изчисление на сумите, които следва да се възстановят, Комисията препраща към съображения 171 и 189 от настоящото решение.
(192)
За да се установи сумата на помощта, която следва да се възстанови, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, получени от Френската национална железопътна компания в рамките на ликвидацията на дружеството „Sernam SA“ за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR плюс лихвите и/или акционерния заем плюс лихвите.
(193)
В случай, че Френската национална железопътна компания е получила общо възстановяване за всички задължения, Франция би могла да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания в резултат на ликвидацията на „Sernam SA“, само пропорционално на съотношението между сумата на двете мерки за помощ, които са били регистрирани и общата сума на задълженията, вписани в пасива на дружеството „Sernam SA“.
(194)
Това възстановяване, включително възстановяването на помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“, следва да се извършат от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) а, преди това, от „Sernam SA“.
(195)
Ясно е, че „Sernam Xpress“ и оперативните му дъщерни дружества „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили икономическата дейност на „Sernam SA“, тъй като прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция, е имало точно тази цел. От друга страна, елементите от досието показват, че „Sernam Xpress“, „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили да извършват дейността като са се възползвали от помощта според текущия бизнесплан на „Sernam SA“ и със същия персонал. След това, на 30 юни 2011 г., дружеството „Financière Sernam“, едноличен собственик, е закрило дружеството „Sernam Xpress“ и е погълнало активите му. „Financière Sernam“ представлява по този начин законен приемник на „Sernam Xpress“, както и негов икономически наследник, тъй като „Financière Sernam“ е това дружество, което притежава и контролира пряко оперативните дъщерни дружества, които са „Sernam Services“ и „Aster“. Освен това, „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта. От друга страна, през май 2011 г., „Sernam Services“ е получило апорт на активи, с прехвърлянето на марката „Sernam“, която е оценена на стойност 15 млн. EUR, без да плати подходяща компенсираща полза. Що се отнася до „Aster“, от друга страна, то се е възползвало през март 2008 г. от апорт от 5 млн. EUR в безналична форма, сума, която е оставена в негова полза през юли 2008 г.; от друга страна, тя е била рекапитализирана през декември 2011 г. с оставяне на 5 599 998 EUR, вписани в безналична форма. Тези две дъщерни дружества са се възползвали от помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“ не само в качеството на дружества, участващи в групата и поради факта, че те продължават дейността, но и поради факта за прехвърлянето на някои активи или мерки за рекапитализация в тяхна полза.
(196)
Следва да се уточни, че „Sernam SA“ е резултат от преобразуването в акционерно дружество на „Sernam SCS“ в края на 2011 г. (вж. по този въпрос Решение „Sernam 2“, съображение 11). „Sernam SCS“ по този начин е първоначалният получател на част от въпросните помощи.
(197)
Тъй като дружеството „Financière Sernam“, както и дъщерното му дружество „Sernam Services“, които са поставени под финансов надзор, на 31 януари 2012 г., и „Aster“, дъщерно дружество на „Financière Sernam“, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация на 3 февруари 2012 г., френските органи се приканват да определят сумата на помощите, да изчислят лихвите, да възстановят в най-кратки срокове, за да могат те да бъдат регистрирани в пасива на тези предприятия.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавните помощи в размер на 503 млн. EUR, отпуснати от Франция за „Sernam SCS“ (станало „Sernam SA“) и одобрени от Комисията с Решение 2006/367/ЕО (43) от 20 октомври 2004 година са били иизползвани със злоупотреба. Те са несъвместими с вътрешния пазар. От тези помощи са се възползвали също така „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. От държавната помощ в размер на 41 млн. EUR, отпусната от Франция на „Sernam SCS“ и обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, също така се е възползвало дружеството „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
3. Рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
1. Франция трябва да възстанови помощите, посочени в член 1, от „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. Сумите, които следва да се възстановят, генерират лихви от датата, от която те са били предоставени на разположение на получателя, до тяхното ефективно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Франция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
3. В рамките на това изпълнение, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания след ликвидацията на „Sernam SA“ при условията, посочени по-горе.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията следната информация:
а)
датата, на която всяка мярка за помощ е била предоставена на разположение на получателя, общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови за всяка от мерките за помощ;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Франция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Франция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 9 päivänä maaliskuuta 2012,
Valtiontuesta SA.12522 (C 37/08) - Ranska - Sernam 2-päätöksen soveltaminen
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1616)
(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/398/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 YLEINEN MENETTELYLLINEN TAUSTA
(1)
Komissio hyväksyi 23 päivänä toukokuuta 2001 tekemällään päätöksellä (3), jäljempänä ’Sernam 1 -päätös’, rakenneuudistustuen kommandiittiyhtiölle SCS Sernam, jonka nimi muutettiin joulukuussa 2001 Sernam SA:ksi.
(2)
Komissio teki 20 päivänä lokakuuta 2004 lopullisen päätöksen (4), jäljempänä Sernam 2 -päätös, jossa se vahvisti, että Sernam 1 -päätöksellä hyväksytty 503 miljoonan euron tuki soveltuu sisämarkkinoille tietyin edellytyksin. Päätös koskee myös 41 miljoonan euron lisätukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille ja joka Ranskan on perittävä takaisin.
(3)
Kolmansista osapuolista ensimmäinen, jäljempänä ’ensimmäinen kantelija’, valitti 24 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyssä kirjeessä (5) Sernam 2 -päätöksen virheellisestä soveltamisesta.
(4)
Lisäksi ensimmäinen kantelija nosti 22 päivänä helmikuuta 2006 kanteen komissiota vastaan, koska komissio ei tuolloin ollut ryhtynyt sen kantelun perusteella toimenpiteisiin.
(5)
Kolmansista osapuolista toinen, yritys Mory Group, jäljempänä ’toinen kantelija’, esitti 10 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä oman kantelunsa komissiolle (6).
(6)
Molemmat kantelijat katsoivat pohjimmiltaan, että Sernam 2 -päätöstä oli sovellettu virheellisesti, ja pyysivät komissiota aloittamaan uuden muodollisen tutkintamenettelyn siitä, miten Ranska on soveltanut Sernam 2 -päätöstä.
(7)
Komissio ilmoitti 16 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Ranskalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jossa tarkastellaan sitä, miten Ranska on soveltanut Sernam 2 -päätöstä, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Komissio toi erityisesti esiin epäilynsä siitä, ovatko Ranskan valitsemat toimintatavat Sernam 2 -päätöksen soveltamiseksi kyseisen päätöksen mukaisia, sekä siitä mahdollisuudesta, että nämä toimintatavat sisältävät uutta valtiontukea.
(8)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (7). Päätöksen johdanto-osan 16 kappaleessa esitetään tiivistetysti kahden kantelijan väitteet. Komissio myös kehottaa kyseisessä päätöksessä asianomaisia esittämään huomautuksensa siitä, miten Ranska on soveltanut Sernam 2 -päätöstä.
(9)
Ranskan viranomaiset esittivät menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä koskevia huomautuksia 8 päivänä lokakuuta 2008.
(10)
Komissio sai huomautuksia asianomaisilta. Ensimmäinen kantelija toimitti huomautuksia 13 päivänä marraskuuta 2008. La Société nationale des chemins de fer, jäljempänä ’SNCF’, toimitti huomautuksia 6 päivänä helmikuuta 2009. Sijoitusrahasto Butler Capital Partners, jäljempänä ’BCP’, toimitti huomautuksia 9 päivänä helmikuuta 2009. Komissio toimitti saamaansa huomautukset edelleen Ranskalle 25 päivänä maaliskuuta 2009 tarjoten sille mahdollisuuden kommentoida niitä. Se sai Ranskan viranomaisten vastineet ensimmäisen kantelijan huomautuksiin 7 päivänä toukokuuta 2009.
(11)
Toinen kantelija vaati komissiota toteuttamaan tutkintatoimenpiteitä Sernam 2 -päätöksen soveltamisehtojen tarkastamiseksi. Komissio vastasi vaatimukseen 18 päivänä toukokuuta 2011 ja kertoi, mitä tutkintatoimenpiteitä menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemisen jälkeen oli toteutettu.
(12)
Komissio pyysi Ranskan viranomaisilta tietoja 25 päivänä marraskuuta 2009 ja 29 päivänä marraskuuta 2011. Ranskan vastaukset saatiin 15 päivänä tammikuuta 2010 ja 25 päivänä tammikuuta 2012.
1.2 YLEINEN KANSALLINEN TAUSTA
(13)
Mory group pyysi 3 päivänä tammikuuta 2007 Ranskan viranomaisia tekemään kaksi palautuspäätöstä: 1) yhden Sernam SA:ta kohtaan 41 miljoonan euron tuesta, joka oli todettu Sernam 2 -päätöksessä sisämarkkinoille soveltumattomaksi ja jota Ranska ei sen mukaan ollut tosiasiallisesti perinyt takaisin ja 2) toisen nimeämätöntä edunsaajaa kohtaan sen saatua Sernam SA:n rakenneuudistusta varten tarkoitettua tukea, jota Ranskan väitettiin myöntäneen Sernam SA:n omaisuuserien siirtoa varten (ks. tämän päätöksen 2.4 jakso).
(14)
Talous-, valtiovarain- ja teollisuusministeri vastasi toisen kantelijan esittämiin pyyntöihin sähköpostitse kielteisesti. Mory group on valittanut tästä kielteisestä päätöksestä harkintavallan väärinkäyttöön vedoten Tribunal administratif de Paris’hin. Komission tietojen mukaan asia on edelleen vireillä.
(15)
Lisäksi yritys Sernam Xpress asetettiin 30 päivänä tammikuuta 2012 verkasaneerausmenettelyyn. Sernam Xpress on yritys, joka sai rahoitusvaroihin kuulumattomat Sernam SA:n varallisuuserät ja velat Sernam SA:n omaisuuserien siirron yhteydessä (toimenpiteestä tarkemmin 2.4 jaksossa). Tribunal de commerce de Nanterre päätti kuuden kuukauden seuranta-ajasta ja määräsi seuraavan käsittelyn 27 päiväksi maaliskuuta 2012.
2. KUVAUS
2.1 SERNAM
(16)
SNCF perusti Sernamin vuonna 1970 sisäiseksi palveluyritykseksi, jonka toimialoja ovat postipalvelut sekä pakettien ja kuormalavojen pikakuljetukset (8).
(17)
Sernamin koko toiminta siirrettiin 1 päivänä helmikuuta 2000 tytäryhtiölle, ja näin muodostettiin kommandiittiyhtiö SCS Sernam. SCS Sernam muutettiin osakeyhtiöksi (Sernam SA) 21 päivänä joulukuuta 2001. Sernam SA:han kuului vuonna 2005 kymmenen operatiivista tytäryhtiötä sekä maantiekuljetusyhtiö Sernam Transport Route.
(18)
Sernam Xpress sai 17 päivänä lokakuuta 2005 rahoitusvaroihin kuulumattomat Sernam SA:n varallisuuserät ja velat siinä yhteydessä, kun Sernam SA:n toiminta siirrettiin Financière Sernamille (toimenpiteestä tarkemmin 2.4 jaksossa). Sernam Xpress siirtyi näin kokonaan Financière Sernamin omistukseen.
(19)
BCP hankki Sernam Xpressin pääomasta vuoden 2006 kuluessa 51,8 prosentin osuuden. Samaan aikaa Sernam Xpress osti Limogesissa sijaitsevan kuljetusyrityksen Coulonge.
(20)
Vuoden 2011 aikana Financière Sernamin ja Sernam Xpressin oli kartutettava omia pääomiaan tilikauden loppuun mennessä. BCP ei toimittanut tarvittavaa pääomaa, joten edettiin kahteen seuraavaan toimenpiteeseen.
(21)
Ensinnäkin Sernam Xpress siirsi toukokuussa 2011 Sernam-merkin (jonka arvoksi määritettiin 15 miljoonaa euroa) operatiiviselle tytäryritykselle Sernam Services.
(22)
Toiseksi Sernam Xpress hajotettiin 30 päivänä kesäkuuta 2011, ja sen ainoa osakas, Financière Sernam, sulautti itseensä sen varat ja velat (”varojen ja velkojen siirto”).
(23)
Tämän seurauksena Sernam-konserniin kuuluvat tällä hetkellä Financière Sernam ja entisen Sernam Xpressin tytäryhtiöt, jotka ovat edellä jo mainittu Sernam Services ja Aster. Aster on entinen Sernam Transport Route. Sernam Xpress myi tämän tytäryhtiön joulukuussa 2005 ja antoi kaupan yhteydessä ostajalle liikevaihtotakuut. Sernam Xpress osti maaliskuussa 2008 takaisin yrityksen, joka oli tällä välin muuttanut nimensä Asteriksi. Sernam Xpress siirsi takaisinoston yhteydessä 5 miljoonaa euroa Asterin taseeseen. Tämä summa luovutettiin Asterille heinäkuun yhtiökokouksessa. Financière Sernam, joka oli tällä välin sulauttanut itseensä Sernam Xpressin (ks. 22 kappale), korotti joulukuussa 2011 Asterin pääomaa luovuttamalla sille 5 599 998 euroa, jotka kirjattiin tämän taseeseen.
(24)
Sernam-konsernin taloudellinen tilanne heikkeni edelleen, ja yhtiöiden Financière Sernam ja Sernam Services velkasaneerausmenettely aloitettiin 31 päivänä tammikuuta 2011. Tytäryhtiö Aster asetettiin selvitystilaan 3 päivänä helmikuuta 2011, mutta se jatkoi vielä tilapäisesti toimintaansa. Tribunal de commerce de Nanterre päätti kuuden kuukauden seuranta-ajasta ja määräsi seuraavan käsittelyn 27 päiväksi maaliskuuta 2012.
2.2 TOUKOKUUN 23 PÄIVÄNÄ 2001 TEHTY SERNAM 1 -PÄÄTÖS
(25)
Komissio hyväksyi Sernam 1 -päätöksessä 503 miljoonan euron rakenneuudistustuen myöntämisen SCS Sernamille. Tuen hyväksyminen perustui pääasiassa Ranskan sitoumukseen, jonka mukaan kyseinen yritys oli määrä myydä. Geodis SA:n, joka on kuljetus- ja logistiikka-alan yksityinen yritys ja jonka osakkeet noteerataan Pariisin arvopaperipörssissä (second marché), oli määrä ottaa haltuunsa 60 prosenttia SCS Sernamin pääomasta (9). Tällä tavoin Geodis SA:n olisi pitänyt saada kokonaan vastuulleen SCS Sernamin velat ilmat ylärajaa (10) ja kattaa Sernamin rakenneuudistuksen lisäkustannuksia 67 miljoonalla eurolla. SCS Sernam puolestaan sitoutui vähentämään toimintapisteidensä määrän 107:stä 72:een vuosien 1999-2004 aikana, supistamaan liikevaihtoaan 18 prosentilla, vähentämään henkilökunnan määrää ja toteuttamaan rakenneuudistuksen edellä mainitun summan puitteissa ja asetetun aikataulun mukaisesti ennen vuoden 2004 alkua.
2.3 LOKAKUUN 20 PÄIVÄNÄ 2004 TEHTY SERNAM 2 -PÄÄTÖS
(26)
Komissio totesi Sernam 2 -päätöksessä, että Sernam 1 -päätöksessä hyväksytty 503 miljoonan euron tuki oli maksettu toisenlaisin ehdoin kuin Sernam 1 -päätöksessä oletettiin. Merkittävin ero oli se, että Geodis otti haltuunsa 15 prosenttia SCS Sernamin pääomasta (suunnitellun 60 prosentin sijasta). Lisäksi Geodis luopui aikeesta osallistua omistajana yrityksen rakenneuudistuskustannuksiin 67 miljoonalla eurolla.
(27)
Näistä seikoista johtuen komissio määräsi ehtoja 503 miljoonan euron tuelle Sernam SA:n rakenneuudistusta varten. Nämä ehdot sisältyvät Sernam 2 -päätöksen 3 artiklaan:
”3 artikla
1. Seuraavia ehtoja on noudatettava, jollei 2 kohdasta muuta johdu:
a)
Sernam saa kehittää vain rautateitse harjoitettavia postipalvelujaan ”Train Bloc Express” -konseptin (TBE) mukaisesti. Tähän liittyen SNCF:n on taattava antavansa kaikille muille toimijoille, jotka esittävät asiaa koskevan pyynnön, samat ehdot kuin Sernamille raiderahtiliikenteen (TBE) kehittämiseksi.
b)
Vastasuoritteena Sernamin on kahden vuoden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta korvattava kaikki omat maantiekuljetuspalvelunsa ja -kalustonsa yhden tai useamman sellaisen yrityksen maantiekuljetuspalveluilla ja -kalustolla, jotka ovat oikeudellisesti ja taloudellisesti riippumattomia SNCF:stä ja jotka on valittu avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän menettelyn mukaisesti.
Sernamin omilla maantiekuljetuskalustolla ja -palveluilla tarkoitetaan kaikkea Sernam-yrityksen maantiekuljetuskalustoa - toisin sanoen maantiekuljetusajoneuvoja -, jotka se omistaa tai joista se on tehnyt leasing- tai vuokraussopimuksen.
Yritysten, jotka ottavat hoitaakseen Sernamin maantiekuljetustoiminnot, on huolehdittava kaikista maantiekuljetuspalveluista omalla kalustollaan.
2. Jos Sernam myy varansa kokonaisuudessaan 30 päivään kesäkuuta 2005 mennessä markkinahintaan yritykselle, jolla ei ole oikeudellista kytköstä SNCF:ään, ja noudattaen läpinäkyvää ja avointa menettelyä, 1 kohdan ehtoja ei sovelleta.”
(28)
Lisäksi komissio toteaa Sernam 2 -päätöksessä, että Ranskan viranomaiset ovat myöntäneet Sernamille 41 miljoonaa euroa ylimääräistä tukea. Komissio katsoi tämän tuen sisämarkkinoille soveltumattomaksi ja määräsi Ranskan perimään sen takaisin.
2.4 SERNAM SA:N TOIMINNAN SIIRTO FINANCIÈRE SERNAMILLE
(29)
Ranska väittää panneensa Sernam 2 -päätöksen täytäntöön sen 3 artiklan 2 kohdan ehtoja noudattaen. Ranskan mukaan SNCF pyysi lehdistötiedotteessa (11) kaikkia niitä, joita asia koskee, ottamaan yhteyttä ABN AMRO -pankkiin. Asiakirjoihin halusi tutustua 34 teollisuus- tai rahoitusalan ryhmittymää tai yhteenliittymää. ABN AMROn lähettämiin ensimmäisen kierroksen kutsukirjeisiin osapuolille, jotka olivat pyytäneet saada tutustua asiakirjoihin, sisältyi tarjouspyyntö, joka koski Sernam SA:n kaikkien varallisuuserien (englanninkielisessä kirjeessä käytettiin termiä assets) haltuunottoa.
(30)
Ranskan viranomaisten mukaan tarjouksissa ei esitetty Sernamin taloudellisesta tilanteesta johtuen yhtään positiivista arvonmääritystä. Kaikissa tässä menettelyssä tehdyissä tarjouksissa päädyttiin voimakkaasti negatiivisiin arvoihin:
-
[1. ehdokas] (alustava tarjous): -120 miljoonaa euroa;
-
[2. ehdokas] (alustava tarjous): -90,4 miljoonaa euroa;
-
[3. ehdokas] (alustava tarjous): -90,4 miljoonaa euroa;
-
[4. ehdokas] (alustava tarjous): -65,2 miljoonaa euroa;
-
[5. ehdokas] (alustava tarjous): -56,4 miljoonaa euroa.
(31)
Koska yhtään sitovaa tarjousta ei saatu, Sernam SA:n johtoryhmä teki ostotarjouksen tätä varten perustettavan yrityksen kautta. Uuden yrityksen nimi oli aluksi Bidco, sittemmin Financière Sernam.
2.4.1 Todellinen ajankohta Sernamin toiminnan siirrolle Financière Sernamille
(32)
Tarjous jätettiin SNCF:lle 30 päivänä kesäkuuta 2005, ja sen johto hyväksyi sen periaatteellisella tasolla samana päivänä. Virallisen, kaikki osapuolet kattavan sopimuksen tekeminen edellytti kuitenkin virallisia menettelyjä. SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (yksi Sernam SA:n kokonaan omistamista kymmenestä tytäryhtiöstä, perustettu vuonna 2002) ja tulevan Financière Sernam -yrityksen johtajat allekirjoittivat sopimuspöytäkirjan 21 päivänä heinäkuuta 2005, jäljempänä ’heinäkuun 21 päivän 2005 sopimuspöytäkirja’. Financière Sernam kirjattiin kaupparekisteriin 14 päivänä lokakuuta 2005. Seuraavissa kappaleissa tarkemmin kuvatut eri toimenpiteet Sernamin toiminnan siirtämiseksi Financière Sernamille toteutettiin 17 päivänä lokakuuta 2005.
2.4.2 Toimenpiteet Sernamin toiminnan siirtämiseksi Financière Sernamille
(33)
Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että Sernamin toiminta siirrettiin Financière Sernamille neljässä vaiheessa:
a)
SNCF teki kokonaan omistamaansa tytäryhtiöön Sernam SA:han 57 miljoonan euron pääomasijoituksen.
b)
Sernam SA siirsi kokonaan omistamalleen tytäryhtiölle Sernam Xpressille kaikki Sernamin varallisuuserät mukaan luettuna a kohdassa mainittu 57 miljoonan euron pääomasijoitus ja 38,5 miljoonan euron velat lukuun ottamatta rahoitusvelkoja (Sernam SA:n osakkuuslaina SNCF-konsernilta, IBM-GPS-sopimuksen irtisanomiseen liittyvä velka) (12). Vastikkeena tästä siirrosta Sernam SA sai Sernam Xpressistä osuuden, jonka nimellinen arvo oli 100 euroa.
c)
Tämän jälkeen Sernam Xpress korotti pääomaa 2 miljoonalla eurolla, jonka SNCF rahoitti kokonaisuudessaan. Tämän seurauksena SNCF:llä oli enemmistöosuus Sernam Xpressin osuuksista.
d)
Sernam SA ja SNCF luovuttivat 2 miljoonan euron hinnasta kaikki, koko pääomaa vastaavat osuutensa Sernam Xpressistä Financière Sernamille.
(34)
Sernam SA:n asetettiin virallisesti konkurssiin 15 päivänä joulukuuta 2005. SNCF:lle Sernam 2 -päätöksen nojalla takaisinmaksettavat 41 miljoonaa euroa kirjattiin konkurssipesän velkoihin (13).
(35)
Toimenpiteet esitetään seuraavassa kaaviossa:
(36)
Heinäkuun 21 päivän 2005 sopimuspöytäkirjassa määrättiin SNCF:n tarjoaman pääomankorotuksen (57 miljoonaa euroa Sernam SA:lle ja 2 miljoonaa euroa Sernam Xpressille) lisäksi SNCF:n tarjoamista takuusitoumuksista Financière Sernamille (tästä tarkemmin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 72-85 kappaleessa). Lisäksi siihen sisältyi mitätöimislauseke siltä varalta, että komissio tekee viiden vuoden kuluessa sopimuspöytäkirjan tekemisestä kielteisen päätöksen (tästä tarkemmin menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 117 kappaleessa).
2.5 SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN
(37)
Komissio teki 16 päivänä joulukuuta 2008 päätöksen, jossa se tarkasteli sitä, oliko Ranska väittämänsä mukaisesti noudattanut Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohtaa ja oliko Ranskan valitsema sisämarkkinoille soveltumattoman 41 miljoonan euron tuen takaisinperintätapa (määrän kirjaaminen valtion saatavaksi Sernam SA:n konkurssipesässä) todella poistanut tuen aiheuttaman kilpailun vääristymän. Lisäksi komissio halusi tarkastaa, ettei Sernam SA:n varallisuuserien siirtoon ole sisältynyt uusia, sisämarkkinoille soveltumattomia valtiontukia.
2.6 KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
2.6.1 Kantelijoiden huomautukset
(38)
Ensimmäinen kantelija katsoo ensinnäkin, että Sernam 2 -päätöksen ehtoja Sernam SA:n varallisuuserien myymiselle ei ole noudatettu.
(39)
Myöskään Sernam 2 -päätöksessä asetettua määräaikaa (30 päivä kesäkuuta 2005) luovuttamiselle ei ole noudatettu, koska siirtotoimenpiteet hyväksyttiin vasta 17 päivänä lokakuuta 2005 ja osakkeiden luovutuksen olisi pitänyt tapahtua samana päivänä.
(40)
Siirron hinnasta ensimmäinen kantelija katsoo, että se on vahvistettu pelkästään Financière Sernamin tekemän tarjouksen mukaisesti. Tarjous sinänsä oli laiton, koska se edellytti uusia tukia, etenkin Sernam SA:n pääomankorotusta. Ensimmäinen kantelija vielä korostaa, että Sernam Xpress ei ollut Sernam SA:sta riippumaton yritys, kuten komissiokin on tuonut esiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään.
(41)
Lisäksi siirtotoimenpiteessä oli todellisuudessa kyse osakekaupasta (share deal) eli tuensaajan pitämisestä markkinoilla vaihtamalla yksinkertaisesti sen omistajaa.
(42)
Kantelija katsoo myös sitä ehtoa rikotun, että myynti oli järjestettävä läpinäkyvällä ja avoimella menettelyllä. Sen mielestä Sernam Xpressin myynnistä sen jälkeen, kun sekä Sernam SA:n että Sernam Xpressin - eikä yksin Sernam SA:n - pääomaa oli korotettu, olisi pitänyt järjestää julkinen kuuleminen ja tarjouskilpailu
(43)
Toiseksi ensimmäinen kantelija puuttui siirrettyjen varojen ja velkojen keinotekoiseen arvottamiseen ja myytävän yksikön aliarvostukseen.
(44)
Kolmanneksi ensimmäinen kantelija luetteli useita toimenpiteitä, joihin sisältyi sen mukaan uusia tukia: 57 miljoonan euron pääomankorotus, sääntöjenvastaisen 41 miljoonan euron jättäminen perimättä takaisin ja SNCF:n luopuminen saatavistaan Sernam SA:lta. Kaikkia näitä toimenpiteitä se piti sisämarkkinoille soveltumattomina tukina.
(45)
Neljänneksi se korosti, että Sernam SA olisi pitänyt päästää konkurssiin eikä vain siirtää toiselle omistajalle. Se jakoi komission epäilyt, jotka koskivat tiettyjen kustannusten huomioimista konkurssilaskelmissa ja katsoi, että missään vaiheessa ei vaikuttanut siltä, että Sernamin rakenneuudistuskustannukset olisivat pienemmät kuin konkurssin kulut.
(46)
Ensimmäinen kantelija päätteli, että Ranskan viranomaiset eivät ainoastaan laiminlyöneet velvollisuuttaan periä sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettu 41 miljoonan euron tuki takaisin vaan myönsivät uusia tukia vähintään 95 miljoonaa euroa ja niiden lisäksi muitakin tukia takuusitoumusten muodossa.
(47)
Toinen kantelija ei esittänyt huomautuksia aloittamista koskevasta päätöksestä.
2.6.2 Niiden asianosaisten huomautukset, joiden mielestä Sernam 2 -päätöstä oli noudatettu
2.6.2.1 SNCF:n huomautukset
(48)
SNCF katsoi noudattaneensa Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa asetettuja ehtoja. Se väitti myyneensä Sernamin varat kokonaisuudessaan ennen 30 päivää kesäkuuta 2005 markkinahintaan juridisesti täysin erilliselle yritykselle läpinäkyvällä ja avoimella menettelyllä.
(49)
SNCF:n mukaan siirtotoimenpiteitä ei voida erottaa toisistaan ja ne olivat samanaikaisia. Niinpä komissio ei voi keinotekoisesti purkaa niitä osiin.
(50)
SNCF katsoi, että hinnan ollessa negatiivinen markkinataloussijoittajaperiaate täyttyy, jos luovutuskustannukset ovat pienemmät kuin konkurssista valtiolle osakkaana aiheutuvat kustannukset. Se esitti tämän osoittamiseksi tarkkoja huomioita.
(51)
Lisäksi se korosti, että 41 miljoonan euron tuen takaisinperintää koskeva velvoite täyttyi, kun summa kirjattiin Sernam SA:n konkurssipesän velkoihin.
2.6.2.2 Butler Capital Partnersin huomautukset
(52)
BCP teki tarkennuksia siihen, miten se oli osallistunut Sernam Xpressin pääomaan.
(53)
Se tarkensi myös tavoitetta, johon Coulongen takaisinostolla pyrittiin.
(54)
BCP kiisti sen, että Sernam Xpressillä olisi ollut ylijäämäiset kassavarat 57 miljoonan ja 2 miljoonan euron pääomankorotusten jälkeen. Jotta kassavarat olisi saatu rahoitettavien tappioiden mukaan hyväksyttävälle tasolle, BCP:n olisi pitänyt sijoittaa kassaan vielä 6 miljoonaa euroa lisää.
(55)
BCP kiisti myös sen, että hyöty 41 miljoonan euron tuesta olisi siirtynyt Sernam Xpressille. BCP:n mukaan tämä olisi ollut mahdollista ainoastaan, jos olisi voitu osoittaa, että Sernam SA:n toiminnan siirto ei tapahtunut markkinahintaan. BCP:n mukaan siirto kuitenkin tapahtui avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä. BCP muistuttaa, että siirtoprosessista tehtiin asiantuntijaselvitys.
(56)
Sernamin haltuunoton seurauksien osalta BCP tulkitsi pääomankorotuksen myynniksi ja katsoi, että oikeuskäytännön (Banks (14) ja SMI (15)) mukaan mahdollisen tuen takaisinperintä ei voi koskea Financière Sernamia tai sen tytäryhtiötä Sernam Xpressiä.
2.7 RANSKAN HUOMAUTUKSET
2.7.1 Sernam 2 -päätöksen noudattaminen
2.7.1.1 Myynnin määräajan noudattaminen
(57)
Ranskan viranomaiset katsoivat, että ostajaa oikeudellisesti sitova tarjous jätettiin 30 päivänä kesäkuuta 2005 ja SNCF hyväksyi sen samana päivänä, jolloin sopimuksesta tuli Ranskan sopimusoikeuden mukaan sitova.
2.7.1.2 Myyntihinta
(58)
Ranskan viranomaisten mukaan Sernam 2 -päätöksessä ei kielletä myyntiä negatiiviseen hintaan. Oikeuskäytännössäkin tunnustetaan, että markkinahinta voi olla negatiivinen.
(59)
Varallisuuserät myytiin 57 miljoonan euron negatiiviseen hintaan, mikä vastaa SNCF:n Sernam SA:han tekemää pääomankorotusta. Hinta on parempi kuin alun perin tehdyissä alustavissa tarjouksissa, ja tarjous oli ainoa sitova tarjous, jonka SNCF markkinoilta sai. Useat riippumattomat asiantuntijat (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings ja Commission des Participations et Transferts) hyväksyivät sen.
(60)
Ranskan viranomaisten mukaan SNCF:n aiemmin tekemä pääomankorotus oli vain täytäntöönpanomuodollisuus. Komissio ei siis voi viitata tähän pääomankorotukseen asettaessaan kyseenalaiseksi Sernamin varallisuuserien markkina-arvoa. Se, että markkinahinnan määrittäminen ylipäätään oli mahdollista, merkitsee sitä, että negatiivisen kokonaishinnan ei voida katsoa sisältävän tukea.
2.7.1.3 Varallisuuserien myynti
(61)
Komission mukaan Sernam SA:n toiminnan siirto Financière Sernamille tapahtui seuraavilla peräkkäisillä toimenpiteillä: 1) Sernam SA:n varojen siirto kokonaisuudessaan ryhmittymän sisällä Sernam Xpressille (joka oli tässä vaiheessa Sernam SA:n kokonaan omistama tytäryhtiö); 2) Sernam Xpressin myynti Financière Sernamille share deal -järjestelyllä ilman varallisuuserien myyntiä. Ranskan viranomaiset pitivät tätä jaottelua keinotekoisena ja perusteettomana.
(62)
Ensinnäkin siirtotoimenpiteet vastasivat pääomapohjan vahvistamisen avulla toteutettua Ranskan lainsäädännön mukaista ”pääomankorotus-luovutus-toimenpidettä”, jota ei voida jakaa osiin ja joka toteutettiin kahdesta syystä: 1) varallisuuserien myynti negatiiviseen hintaan ei ole mahdollista Ranskan lain mukaan; 2) oli varmistettava, että ostaja ei ole oikeudellisesti kytköksissä SNCF:ään.
(63)
Koska Sernam SA:n taloudellinen tilanne oli pysyvästi tappiollinen (neljän luovutusta edeltäneen tilikauden kumulatiiviset tappiot olivat 309,2 miljoonaa euroa), sen varallisuuserien kokonaisarvo oli negatiivinen.
(64)
Koska varallisuuserien myynti negatiiviseen hintaan oli Ranskan lain mukaan kiellettyä ja jotta luovutustoimenpiteen taloudellinen neutraliteetti voitiin varmistaa, markkinatoimijoiden käytäntönä siinä tilanteessa, että luovutettavien varallisuuserien arvo on negatiivinen, on seuraava: 1) ostaja maksaa symbolisen hinnan ja 2) tehdään järjestely korvauksesta ostajalle (eli myyjä osallistuu ennen luovutusta tehtävään pääomankorotukseen tai myyjä luopuu sille kuuluvista luovutettavan yrityksen saatavista).
(65)
Jotta Sernam SA:n velkojat eivät olisi voineet riitauttaa tai muuten vastustaa toimenpidettä, kokonaisuudessaan siirrettyihin varoihin oli liitettävä Sernamin toiminnan jatkamiseksi välttämättömät velat. Pelkässä varojen myynnissä näitä velkoja ei olisi voitu liittää mukaan.
(66)
Tämän vuoksi varat oli siirrettävä osittain, ja siihen sovelletaan Ranskan kauppalain L.236-16-L.236-21 §:ssä tarkoitettua siirtojärjestelyä. Ranskan viranomaiset tarkensivat, että siirto vastasi siltä osin myyntiä, että sekin johti omaisuuden siirtoon, josta saatiin vastikkeena siirrosta hyötyvän yrityksen liikkeeseen laskemia arvopapereita.
(67)
Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti ostaja ei saanut olla oikeudellisesti kytköksissä SNCF:ään, joten varallisuuseriä ei ollut mahdollista siirtää kokonaisuutena suoraan Financière Sernamille, koska Sernam SA:sta olisi tällöin automaattisesti tullut siirron myötä Financière Sernamin osakas. Tämän vuoksi varallisuuseristä osa siirrettiin Sernam Xpressille, minkä jälkeen Sernam Xpress luovutettiin Financière Sernamille.
(68)
Ranskan viranomaisten mukaan varallisuuserien osittainen siirto Sernam Xpressille ei ole missään tapauksessa ryhmittymän sisäinen siirto, koska Sernam Xpress on postilaatikkoyhtiö, jota käytettiin Sernam SA:n varallisuuserien säilyttämiseen kokonaisuutena, jotta ne voitiin siirtää ostajalle (Financière Sernam), eikä emoyhtiön toiminnan jatkamista varten. Nämä varallisuuserät säilytettiin ja siirrettiin markkina-arvoisina Sernam Xpressille toimenpiteen toteuttamista varten. Varallisuuserien siirrolla saatiin aikaan omaisuuden siirto, josta vastikkeena Sernam Xpress antoi nimellisarvoltaan 100 euron omistusosuuden. Ranskan viranomaisten mukaan tämä toimenpide vastasi siirrettyjen varojen ja velkojen todellista arvoa 57 miljoonan euron pääomankorotuksen jälkeen.
(69)
Ranskan viranomaiset liittivät menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen laatimiinsa huomautuksiin oikeustieteen professori Nicolas Molfessisin lausunnon, jonka mukaan ’Ranskan laki ei sallinut sitä, että SNCF luovuttaa Sernamin varat kokonaisuutena suoraan Financière Sernamille, vaan SNCF:n oli sovellettavan lainsäädännön mukaisesti toteutettava pääomankorotus-luovutus-toimenpide voidakseen noudattaa komission määräämiä ehtoja.
-
Koska Ranskan laissa ei lainkaan tunneta negatiivisen myyntihinnan käsitettä, toimenpidettä ei ollut mahdollista toteuttaa komission määräämään markkinahintaan ilman sitä ennen tehtävää pääomankorotusta.
-
Koska Ranskan laissa ei tunneta myöskään velkojen luovutusta ja sopimuksen siirto edellyttää kaikkien luovutukseen osallistuvien sopimuspuolten ennakkohyväksyntää, jota ei ollut mahdollista käytännössä saada, toiminnan jatkamiselle välttämättömien operatiivisten velkojen siirto edellytti teknisesti varojen osittaista siirtoa. Jotta varojen osittainen siirto voitiin toteuttaa noudattaen komission määräämää ehtoa, jonka mukaan luovuttajan ja vastaanottajan välillä ei saanut olla oikeudellista kytköstä, tarvittiin välikäsi, Sernam Xpress.
Sernamin toteuttama järjestely on verrattavissa varojen luovutukseen kokonaisuudessaan:
-
Korkein oikeus (Cour de cassation) on rinnastanut käytännössä hyvin yleisen pääomankorotus-luovutus-toimenpiteen varallisuuserien luovutukseen kaikissa tapauksissa, joissa ei ollut mitään syytä erottaa näitä kahta toimenpidettä toisistaan, koska niiden ainoa tarkoitus oli varallisuuserien siirtäminen.
-
Toimenpiteitä ei voida selvästikään erottaa myöskään kyseisessä tapauksessa, sillä kaikista osapuolten allekirjoittamista sopimuksista käy erittäin selvästi ilmi, että osapuolet halusivat käsitellä toimenpiteitä toisistaan riippuvaisina eikä niillä ollut muuta päämäärää kuin Sernamin varojen luovutus Financière Sernamille.’
(70)
Ranskan viranomaisten mukaan Sernam SA:n varat myytiin kokonaisuudessaan yritykselle, joka ei ollut oikeudellisesti kytköksissä SNCF:ään, markkinahintaa vastaavaan negatiiviseen hintaan avoimen, läpinäkyvän, ehtoja asettamattoman ja syrjimättömän tarjouskilpailun puitteissa toiminnan siirtämisestä käytyjen neuvottelujen perusteella Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen ehtojen mukaisesti.
2.7.1.4 Valintamenettelyn avoimuus ja läpinäkyvyys
(71)
Ranskan viranomaisten mielestä on täysin virheellistä väittää, että asiakirjoissa, jotka Sernam SA:n varallisuuserien ostajaehdokkaille toimitettiin, ei viitattu Sernam Xpressin myyntiin vaan Sernam SA:n varallisuuserien myyntiin. Vaatimus avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjouskilpailun järjestämisestä ei myöskään edellyttänyt uuden tarjouskilpailun järjestämistä pääomankorotuksen jälkeen, koska pääomankorotus oli suoraan seurausta tarjouskilpailusta ja siinä ilmenneistä negatiivista hinnoista.
2.7.1.5 Perusteltu luottamus
(72)
Ranskan viranomaiset katsoivat, että kun Sernam 2 -päätöksessä tarjottiin nimenomaan mahdollisuus siirtää Sernamin varat kokonaisuudessaan, tämä loi SNCF:lle ja Ranskan viranomaisille perustellusti odotuksia, jotka perustuivat siihen, että niillä oli lupa toimia tällä tavalla. Valtiontukitutkimuksen aloittaminen onkin vastoin Ranskan viranomaisten perusteltua luottamusta Sernam 2 -päätöstä kohtaan varsinkin, kun ne olivat toimineet komissioon nähden täysin avoimesti ja toimittaneet kaikki selvitykset siirron toteuttamistavasta.
2.7.2 Väitteet, jotka koskevat Sernam SA:lta Sernam Xpressille siirrettyjen varojen ja velkojen arvonmäärityksen manipulointia
(73)
Ranskan viranomaiset kiistivät arvonmäärityksen manipulointia koskevien väitteiden osalta ensinnäkin sen, että varallisuuseriä olisi aliarvostettu 22 miljoonalla eurolla. Koska kyseessä oli varallisuuserien osittainen siirto ja sen jälkeen luovutus, sovellettava kirjanpitolainsäädäntö edellytti, että arvonmääritys tehdään siirrettävien varojen ja velkojen todellisten arvojen mukaisesti eikä, kuten ensimmäinen kantelija väitti, kirjanpidolliselta nettoarvolta. Nämä arvot määritetään markkinahinnan tai riippumattomien asiantuntijalausuntojen mukaan. Sovellettavia kirjanpitosääntöjä sovellettiin myös jaksotettuihin verohyvityksiin. Tuotemerkkivalikoiman arvottaminen sen sijaan perustui arvioon, jonka Euroopan komissio esitti 23 päivänä toukokuuta 2001 siinä yhteydessä, kun SNCF korotti SCS Sernamin pääomaa.
(74)
Velkojen arvon määrittämisen osalta Ranskan viranomaiset katsoivat, että siirto koski ainoastaan pääomankorotuksesta hyötyneen yrityksen toiminnan jatkamisen kannalta välttämättömiä velkoja. Konsernireservin arvo taas määritettiin ainoastaan 57 miljoonan euron negatiivisen markkina-arvon kirjanpitoarvon mukaan.
2.7.3 Velvoite periä Sernam Xpressiltä takaisin 41 miljoonan euron tuki
(75)
Ranskan viranomaiset toivat esiin, että share deal ja asset deal -järjestelyjen välinen ero, johon komissio perusti väitteensä oikeustapauksissa SMI (16) ja CDA (17), ei vaikuta tähän tapaukseen.
2.7.3.1 Toimenpiteen jakaminen ryhmittymän sisäiseen siirtoon ja share deal -järjestelyyn
(76)
Ranskan viranomaiset katsoivat 61-70 kappaleessa kuvatuista syistä, että Sernam SA:n toiminnan siirtäminen Financière Sernamille ei ollut konsernin sisäinen siirto, jota seurasi share deal, vaan varojen luovutus kolmannelle osapuolelle.
(77)
Toissijaisesti ne väittivät, että Sernam Xpressin markkinahinnassa olisi ilman muuta otettu huomioon 41 miljoonan euron velka, jos tuki olisi siirretty. Tällöin negatiivinen hinta olisi ollut 98 miljoonaa euroa (57 + 41). Financière Sernamin ”maksama” (todellisuudessa siis saama) negatiivinen hinta oli vain 57 miljoonaa euroa. Myyjä olisi tässä tapauksessa säästänyt 41 miljoonaa euroa ja pitänyt itsellään tuen taloudellisen hyödyn. Viranomaiset viittaavat tässä yhteydessä asiassa Banks annettuun tuomioon (18).
2.7.3.2 CDA- ja SMI -tuomioissa määriteltyjen ehtojen täyttyminen
(78)
Ranskan viranomaiset väittävät tuomioistuimen todenneen asiassa CDA antamassaan tuomiossa, että sen seikan perusteella, että CDA jatkoi tukea saaneiden yritysten toimintaa, ei kuitenkaan sinänsä voida osoittaa, että olisi olemassa tahto välttää takaisinperimismääräyksen seuraukset (19).
(79)
Tuomioistuin päätteli, että tahtoa välttää takaisinperimismääräyksen seurauksia ei ollut, sillä CDA maksoi LCA:n käyttö- ja vaihto-omaisuuden siirrosta markkinahinnan (20).
(80)
Ranskan viranomaisten mukaan se, että Sernam Xpress sai omistukseensa Sernam SA:n varat ja osan sen veloista markkina-arvoisina, ei siirtänyt Sernam Xpressille etua, joka syntyi 41 miljoonan euron tuen myöntämisestä. Lisäksi komissio ei voisi kiistää sitä, että varallisuuseriensä takaisinoston jälkeen Sernam SA jäi postilaatikkoyhtiöksi, jolta ei ollut mahdollista saada takaisin sisämarkkinoille soveltumattomaksi todettua tukea. Tuomioistuin oli jo hylännyt tällaiset perustelut CDA-tuomiossa (21).
(81)
Ranskan viranomaiset korostavat, että Sernam SA:n varojen luovutus kokonaisuudessaan oli komission nimenomaan tarjoama mahdollisuus. Sitä, että SNCF luovutti Sernamin varallisuuserät kokonaisuutena markkinahintaan toiselle yritykselle läpinäkyvällä ja avoimella menettelyllä, ei voida missään tapauksessa pitää osoituksena siitä, että SNCF pyrki kiertämään takaisinperintämääräystä.
(82)
Komissio itsekin oli todennut, että ”tällainen kierrätys voidaan poissulkea vain silloin kun tuensaajayhtiön omaisuuden luovutus yhtenä kokonaisuutena tapahtuu markkinahintaan ja menettelyssä, johon ei liity ehtoja ja joka on avoin kaikille kyseisen yhtiön kilpailijoille” (22).
(83)
Komission mukaan (23) toimenpide ei ainoastaan suojellut varallisuuseriä CDA-tuomiossa sallitulla tavalla vaan loi lisäksi rakenteen, jossa oli mahdollista rahoittaa uusia investointeja, kuten Coulongen takaisinosto. Tästä Ranskan viranomaiset totesivat, että kun Sernam Xpress osti Coulonge Services -yrityksen, tämä tapahtui samaan aikaan kuin Sernam Xpressin määräysvallan siirto BCP:lle, ja Sernam Xpress sai tukea hankintaa varten siitä, että sen määräysvalta siirtyi BCP:lle uuden rahoituksen myötä.
(84)
Toisin kuin komissio epäilee, Ranskan viranomaisten mukaan CDA-tuomion ”kolmaskin kriteeri” näin ollen täyttyy.
2.7.4 Uudet tuet Sernam Xpressille ja/tai Financière Sernamille
(85)
Heinäkuun 21 päivän 2005 sopimuspöytäkirjaan mahdollisesti sisältyneistä uusista tuista (SNCF:n tekemä 57 miljoonan euron pääomanlisäys Sernam SA:han, SNCF:n tekemä 2 miljoonan euron pääomanlisäys Sernam Xpressiin, SNCF:n Financière Sernamille antamat takuusitoumukset, mitätöimislauseke) Ranskan viranomaiset katsoivat, että kun myynti tapahtuu avoimen ja läpinäkyvän tarjouskilpailun jälkeen markkinahintaan aiheuttaen konkurssia pienemmät kustannukset, kyseessä ei ole tuki.
(86)
Lisäksi Financière Sernamin tarjoama negatiivinen hinta vastasi riippumattomien asiantuntijoiden arvioita.
(87)
Ranskan viranomaiset toteavat myös, että mitätöimislauseke sisällytettiin heinäkuun 21 päivän 2005 sopimuspöytäkirjaan Financière Sernamin pyynnöstä ja ainoastaan komission mahdollisesti kielteiseltä päätökseltä suojautumiseksi. Ranskan viranomaisten mielestä minkäänlainen luovutus ei olisi ollut mahdollinen ilman tällaista lauseketta, ja ne väittävät, ettei komissiokaan ollut kyseenalaistanut tällaista lauseketta eräässä aiemmassa tapauksessa (24).
3. KOMISSION SUORITTAMA ARVIOINTI
3.1 SERNAM 2 -PÄÄTÖKSEN 3 ARTIKLAN PERUSTELUT
(88)
Ensinnäkin komissio muistuttaa, että tämä menettely aloitettiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (25) 16 artiklan nojalla, koska komissiolla oli viitteitä siitä, että Ranska on soveltanut Sernam 2 -päätöksen nojalla tietyin ehdoin hyväksyttyä tukea väärin käytettyään jo sitä ennen väärin Sernam 1 -päätöksessä, myöskin tietyin ehdoin, hyväksyttyä tukea.
(89)
Komissio katsoo aiheelliseksi muistuttaa, mistä syistä se määräsi Sernam 2 -päätöksessä säädetyt ehdot (26):
”Lisäksi kun otetaan huomioon edellä todettu tuen väärinkäyttö ja rakenneuudistussuunnitelman keston jatkaminen, komissio katsoo, että Sernamin on annettava erityinen vastasuorite vetäytymällä pysyvästi markkinoilta, joilla on ylikapasiteettia, jotta tarkasteltavana olevan tuen osittainen hyväksyminen olisi perusteltua.
Valtiontuen myöntämisestä markkinoilla, joilla valitsee rakenteellinen ylikapasiteetti tai jotka taantuvat, olisi välittömänä seurauksena, että yritys, joka muuten joutuisi lopettamaan toimintansa ilmoitettujen vaikeuksien vuoksi, voi pitää keinotekoisesti hallussaan hyvin haluttuja markkinaosuuksia kilpailevien ja taloudellisesti terveiden yritysten vahingoksi. Näin ollen on vältettävä sellainen tuen kielteinen vaikutus, että se ajaa markkinoilta taloudellisesti terveet yritykset sellaisten yritysten hyväksi, jotka eivät kykene selviytymään omin voimin.
Tältä osin komissio katsoo, että Sernamin on lopetettava pysyvästi toimintansa markkinalohkoilta, joilla on ylikapasiteettia, eli maantiekuljetusten perinteisten yhteislähetysten/postipalvelujen markkinalohkolta.
Vaikka Serman on jo käynnistänyt tämän vetäytymisen, komissio katsoo, että se ei riitä ja että Sernamin on vetäydyttävä markkinoilta pysyvästi. Siksi komissio katsoo, että on asetettava ehtoja, jotka mahdollistavat, että i) Sernam voi jatkaa palvelujensa kehittämistä diversifioimalla niitä innovatiivisesti markkinalohkolla, jolla on kehitysvaraa (eikä näin ollen ylikapasiteettia) ja että ii) Sernamin tarjoamat palvelut markkinalohkoilla, joilla vallitsee ylikapasiteetti, stagnaatio tai taantuma, voidaan korvata muiden toimijoiden tarjoamilla palveluilla (ja että Sernamin hallussa olevat markkinaosuudet voidaan vapauttaa näillä markkinalohkoilla
(…)
Komissio muistuttaa myös, että jos Serman myydään kokonaisuudessaan (varat ja velat) Ranskan viranomaisten aikomalla tavalla, päätöksen muita ehtoja (Sernamin maantieliikennepalvelut korvataan muiden yritysten palveluilla ja toimintoja diversifioidaan kohti raiderahtiliikennettä) on noudatettava joka tapauksessa. Jos sen sijaan Sernam myy varansa kokonaisuudessaan, komissio muistuttaa, että mainittuja kahta yrityksen rakenneuudistukseen liittyvää ehtoa ei sovelleta, koska Sernam ei enää toimisi nykyisessä oikeudellisessa muodossaan ja luovuttaisi markkinaosuutensa riippumattomalle ostajalle (joka voisi tosiasiallisesti jatkaa toimintaansa Sernamin varoin).”
(90)
Sernam 2 -päätökseen sisältyy siis kaksi erilaista Sernam SA:n myyntiskenaariota: koko Sernam SA:n (varat ja velat) myynti ja ainoastaan varojen myynti. Ensimmäisessä vaihtoehdossa yritykseen, joka ostaa varat ja velat, on sovellettava Sernam 2 -päätöksen 3 kohdan 1 kohdassa mainittuja ehtoja, kun taas toisessa vaihtoehdossa näitä ehtoja ei sovelleta.
(91)
Lisäksi on aiheellista muistuttaa komission Sernam 1 ja 2 -päätösten laajemmasta viitekehyksestä. Sernam SA oli jatkuvasti tappiollinen yritys, joka sai emoyhtiönsä SNCF:n välityksellä yrityksen elinkelpoisuuden ylläpitämiseksi välttämätöntä toimintatukea valtiolta.
(92)
Oli välttämätöntä lopettaa keinotekoisesti ylläpidetty yritys, joka piti perusteettomasti hallussaan markkinaosuuksia, vaikka se ei ollut kilpailukykyinen. Tästä seurasi, että valtio lopetti Sernamin säännöllisen tukemisen ja tuen vääristävä vaikutus kilpailuun oli joko poistettava tai suoritettava korvaavia toimenpiteitä. Sernamentrelle vuosina 2001 ja 2004 myönnetty sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton 41 miljoonan euron tuki piti periä takaisin, ja piti päättää korvaavista toimenpiteistä, jotka vapauttaisivat markkinaosuuksia vastineena 503 miljoonan euron rakenneuudistustuesta.
(93)
Komissio toteaa kuitenkin suoralta kädeltä, että Ranskan aikoma tapa panna vuoden 2004 päätös täytäntöön on selkeästi näiden tavoitteiden vastainen. Ranskan viranomaiset nimittäin jatkoivat toimintatuen myöntämistä kyseisen päätöksen täytäntöönpanon nimissä ja pyrkivät ylläpitämään yrityksen taloudellista jatkuvuutta vapauttamatta markkinaosuuksia ja pyrkien päinvastoin lujittamaan yrityksen kilpailuasemaa.
(94)
Tässä vaiheessa on syytä tarkastella järjestelmällisesti Ranskan viranomaisten käyttämiä keinoja näihin tavoitteisiin pääsemiseksi.
3.2 SERNAM 2 -PÄÄTÖKSELLÄ HYVÄKSYTYN TUEN VÄÄRINKÄYTTÖ
(95)
Ranskan viranomaiset myöntävät, että Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa asetettuja ehtoja ei ole noudatettu. Tämän vuoksi riittää, että komissio tarkastaa, onko Ranska noudattanut Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa mainittuja ehtoja. Kohta kuuluu seuraavasti:
”Jos Sernam myy varansa kokonaisuudessaan 30 päivään kesäkuuta 2005 mennessä markkinahintaan yritykselle, jolla ei ole oikeudellista kytköstä SNCF:ään, ja noudattaen läpinäkyvää ja avointa menettelyä, 1 kohdan ehtoja ei sovelleta.”
(96)
Kuten seuraavaksi esitetään, Ranska ei ole noudattanut näitä ehtoja.
3.2.1 Toimintaa ei ollut siirretty 30 päivään kesäkuuta 2005 mennessä
(97)
Ranskan viranomaisten ja ensimmäisen kantelijan huomautuksista ilmenee, että SNCF:n johto oli 30 päivään kesäkuuta 2005 mennessä vasta periaatteellisesti hyväksynyt Financière Sernamin sitovan tarjouksen. Kaikkia sopimuspuolia sitova sopimuspöytäkirja allekirjoitettiin kuitenkin vasta 21 päivänä heinäkuuta 2005, ja eri siirtotoimenpiteet toteutettiin vasta 17 päivänä lokakuuta 2005.
(98)
Komissio päättelee tästä, että Sernam SA:n toimintaa ei siirretty Financière Sernamille viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005, kuten Sernam 2 -päätöksen ehdot edellyttivät. Jo tämä yksinään riittäisi päätelmään, että Ranska on käyttänyt väärin Sernam 2 -päätöksessä ehdollisesti hyväksyttyä tukea.
3.2.2 Toiminnan siirto ei ole kauppa (27)
(99)
Unionin jäsenvaltioiden oikeusjärjestyksissä myyntisopimus perustuu roomalaisen oikeuden periaatteisiin (emptio venditio). Myynti muodostuu kohteen omistajuuden siirrosta maksua vastaan. Hinnan on oltava, kuten Ranskan viranomaiset korostavat Ranskankin lain mukaisesti, positiivinen hinta.
(100)
Jos henkilö haluaa siirtää yhden tai useamman kohteen omistajuuden tarjoten vastaanottajalle rahaa, kyseessä ei ole myynti vaan muunlainen sopimus.
(101)
Tässä tapauksessa SNCF on maksanut 59 miljoonaa euroa korottamalla Sernam SA:n pääomaa 57 miljoonalla eurolla ja Sernam Xpressin pääomaa 2 miljoonalla eurolla ja tarjoamalla Financière Sernamille erilaisia takuita. Se, että Financière Sernam maksoi 2 miljoonaa euroa SNCF:lle ja Sernam SA:lle, neutralisoi Sernam Xpressin pääomankorotuksen mutta ei muita toimenpiteeseen kuuluvia elementtejä. Näin ollen SNCF:n ja Financière Sernamin sopimusta ei voida pitää myyntisopimuksena. Myöskään Ranskan viranomaiset eivät kiistä tätä vaan selittävät, että Sernam SA:n toiminnan siirtämiseksi Financière Sernamille tarvitut eri toimenpiteet eivät olleet myyntiä, sillä Ranskan laki ei mahdollistanut tällaista myyntiä.
(102)
Komissio päättelee, että SNCF:n ja Financière Sernamin sopimuksessa ei ole kyse myynnistä. Koska myyntiä ei tapahtunut, Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohtaa ei ole noudatettu. Näin ollen Ranska on käyttänyt väärin Sernam 2 -päätöksessä ehdollisesti hyväksyttyä tukea.
3.2.3 Toiminnan siirto ei merkitse varallisuuserien myyntiä, vaan kyseessä on Sernam SA:n siirto kokonaisuudessaan (varat ja velat)
(103)
Vaikka katsottaisiin, että Sernam SA:n toiminnan siirrossa Financière Sernamille olisi kyse myynnistä, Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdan noudattaminen edellyttää, että myynti käsittää yksinomaan varat eikä Sernam SA:n kokonaisuudessaan (varat ja velat). Tämä ehto seuraa Sernam 2 -päätöksen johdanto-osan 217 kappaleesta, johon on viitattu tämän päätöksen 89 kappaleessa.
(104)
Kuten edellä 2.4 jaksossa todetaan, Sernam SA:n toiminta siirretään SNCF:ltä Financière Sernamille siten, että Sernam SA toteuttaa sen kokonaan omistamansa tytäryhtiön Sernam Xpressin kautta. Sernam Xpressille on siirretty Sernam SA:n varat ja velat, lukuun ottamatta eräitä sen velkoja emoyhtiölle SNCF:lle. Ennen tätä siirtoa SNCF korotti Sernam SA:n pääomaa 57 miljoonalla eurolla, ja nämä uudet varat sisältyvät siirrettyihin varallisuuseriin. Kun siirto oli toteutettu, SNCF korotti puolestaan Sernam Xpressin pääomaa 2 miljoonalla eurolla. Sernam Xpressin osakkeet myytiin tämän jälkeen Financière Sernamille samasta summasta (2 miljoonaa euroa).
(105)
Kuten 2.7.1.3 jaksossa todetaan, Ranskan viranomaiset perustelevat tätä toimenpidettä Ranskan lainsäädännöstä ja Sernam 2 -päätöksestä johtuvalla kaksinkertaisella velvoitteellaan.
(106)
Viranomaisten mukaan toimenpiteen lopputulos on sama kuin varojen myynnissä. Toimenpiteen pitäisikin siis katsoa vastaavan Sernam SA:n varojen myymistä kokonaisuudessaan Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(107)
Komissio on kuitenkin eri mieltä seuraavassa esitetyistä syistä.
3.2.3.1 Toimenpiteessä on kyse konsernin sisäisestä varojen ja velkojen siirrosta kokonaisuudessaan, minkä jälkeen osakkeet myydään siirron vastaanottaneelle tytäryhtiölle (share deal)
(108)
SNCF:n toteuttaman toimenpiteen avulla Financière Sernam pystyi hankkimaan Sernam Xpressin osakkeet osakekaupalla (share deal).
(109)
Pitää paikkansa, että SNCF toteutti Ranskan lainsäädännössä Ranskan viranomaisten mukaan varallisuuserien osittaiseksi siirroksi luokitellun toimenpiteen (käytännössä kyse oli varoista ja veloista). Vaikka toimenpidettä arvioitaisiin erikseen, sitä ei voida katsoa varojen myynniksi kolmannelle osapuolelle. Toimenpide toteutettiin 57 miljoonan euron negatiiviseen hintaan, eikä kyseessä ole myyntitapahtuma (ks. 3.2.2. jakso). Lisäksi toimenpide ei koske pelkästään varoja vaan myös kaikkia velkoja, lukuun ottamatta eräitä Sernam SA:n velkoja sen emoyhtiölle SNCF:lle. Kyse ei siis ole Sernam SA:n siirrosta kokonaisuudessaan (varat ja velat) eikä pelkkien varojen myynnistä (ks. myös 3.2.3.2 jakso).
(110)
Kyseisen siirron kohteena oli 100-prosenttisesti omistettu tytäryhtiö, Sernam Xpress. Se on erillisyhtiö, joka perustettiin vain vastaanottamaan Sernam SA:n varat ja velat ja joka oli tarkoitus myydä edelleen Financière Sernamille. Varojensiirron kohteena ei siis ollut SNCF:stä riippumaton konsernin ulkopuolinen yritys.
(111)
Sernam Xpressin osakkeet myytiin lisäksi Financière Sernamille. Myöskään tässä ei ole kyse myynnistä konsernin ulkopuoliselle yritykselle, vaan osakkeiden siirrosta tai osakekaupasta (share deal) ja käytännössä yrityksen siirrosta kokonaisuudessaan.
(112)
Näistä syistä mikään SNCF:n toteuttamista toimenpiteistä ei merkitse Sernam SA:n varojen myyntiä kokonaisuudessaan yritykselle, jolla ei ole oikeudellista kytköstä SNCF:ään. Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa asetettuja ehtoja ei siis ole noudatettu.
3.2.3.2 Siirtoa ei ole rajattu varoihin, vaan se käsittää Sernam SA:n kokonaisuudessaan (varat ja velat)
(113)
Tämän päätöksen 89 kappaleessa mainitussa Sernam 2 -päätöksen johdanto-osan 217 kappaleessa erotetaan selkeästi toisistaan Sernam SA:n varojen myynti ja yrityksen myynti kokonaisuudessaan (varat ja velat). Kyseisestä kappaleesta seuraa, että jos Ranskan viranomaiset myisivät Sernam SA:n kokonaisuudessaan (varat ja velat), kuten tarkoitus oli Sernam 2 -päätöksen hyväksymisajankohtana, viranomaisten olisi noudatettava Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 1 kohdassa asettuja ehtoja.
(114)
Eri siirtotoimenpiteiden tuloksena on se, että ostamalla Sernam Xpressin Financière Sernam ostaa Sernam SA:n varat ja velat kokonaisuudessaan, sellaisina kuin ne olivat Sernam 2 -päätöksen hyväksymisajankohtana seuraavia poikkeuksia lukuun ottamatta: varoja on korotettu Sernam SA:n hyväksi toteutetulla 57 miljoonan euron pääomanlisäyksellä ja Sernam Xpressin hyväksi toteutetulla 2 miljoonan euron pääomanlisäyksellä (ks. myös tämän päätöksen 3.2.4 jakso) ja velkoja on lyhennetty Sernam SA:n SNCF-konsernilta ottamaa osakkuuslainaa, IBM-GPS-sopimuksen irtisanomiseen liittyviä velkoja ja 41 miljoonan euron suuruisen sääntöjenvastaisen tuen takaisinmaksuvelvoitetta vastaavalla summalla.
(115)
Nämä mukautukset eivät kuitenkaan vaikuta siihen tosiseikkaan, että Sernam SA:n varat ja velat on siirretty ensin Sernam Xpressille ja sen jälkeen Financière Sernamille.
(116)
Toiminnan siirto ei siis merkitse varojen myyntiä, vaan kyseessä on Sernam SA:n siirto kokonaisuudessaan (varat ja velat), muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Tästä seuraa, että Sernam 2 -päätöksessä asetettuja ehtoja ei ole noudatettu.
3.2.4 Siirtoa ei ole rajattu Sernam SA:n hallussa Sernam 2 -päätöksen hyväksymisajankohtana olleisiin varallisuuseriin, vaan varoja korotettiin 59 miljoonalla eurolla
(117)
Varoista komissio toteaa myös, että varojen korotus 59 miljoonalla eurolla tapahtui pääomasijoituksilla Sernam SA:han ja Sernam Xpressiin. Kun otetaan huomioon Financière Sernamin suorittama 2 miljoonan euron maksu, kyseinen pääomankorotus on 57 miljoonaa euroa. Tällainen varojen korottaminen ei ole Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti sallittua.
3.2.5 Toimintaa ei ole siirretty läpinäkyvää ja avointa menettelyä noudattaen
(118)
Ranskan viranomaiset järjestivät aluksi läpinäkyvän ja avoimen menettelyn. Tämän menettelyn päätteeksi SNCF ei kuitenkaan ollut saanut yhtään sitovaa tarjousta.
(119)
Kun läpinäkyvä ja avoin menettely oli epäonnistunut, Sernam SA:n toiminnan siirtotoimenpiteitä koskeva sopimus tehtiin Financière Sernamin kansa. Koska Financière Sernam ei ollut erillisenä yhtiönä osallistunut läpinäkyvään ja avoimeen menettelyyn, toiminnan siirto ei lopulta tapahtunut läpinäkyvää ja avointa menettelyä noudattaen.
(120)
Myös tästä seuraa, että Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa asetettuja ehtoja ei ole noudatettu.
3.2.6 Varojen myynnin tarkoitukseen liittyvää velvoitetta ei ole noudatettu
(121)
Sernam 2 -päätöksen johdanto-osan 217 kappaleessa selvennetään varojen myynnin tarkoitusta seuraavasti:
”Sernam […] luovuttaisi markkinaosuutensa riippumattomalle ostajalle (joka voisi tosiasiallisesti jatkaa toimintaansa Sernamin varoin)”.
(122)
Varojen myynnin tarkoituksena oli siis vapauttaa Sernam SA:n markkinaosuudet ja varat sekä tarjota kolmannelle osapuolelle mahdollisuus käyttää kyseisiä varoja. Varojen myynnillä pyrittiin siis lopettamaan Sernam SA:n taloudellinen toiminta.
(123)
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa Sernam SA:n osti kokonaisuudessaan samaan konserniin kuuluva yritys, joka sulautettiin tulevaan Financière Sernamiin. Taloudellisen toiminnan jatkuminen on täydellistä. Lisäksi yritys vapautui merkittävästä osasta velkojaan ja sai uutta pääomaa 59 miljoonaa euroa, josta 57 miljoonaa on taloudellisesti edelleen SNCF:n vastuulla. Sen lisäksi, että toteutettu toimenpide ei noudata Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa asetettuja ehtoja, se ei siis myöskään mahdollista kyseisen päätöksen tavoitteiden saavuttamista. Tätä vastoin se johtaa taloudellisen yksikön vahvistumiseen tavalla, joka on omiaan lisäämään kilpailun vääristymistä, vaikka päätöksellä asetetuilla toimenpiteillä nimenomaan pyrittiin sitä vähentämään.
3.2.7 Ranskan esittämien perusteluiden avulla ei voida osoittaa, että Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohtaa olisi noudatettu
(124)
Ranskan perustelua, jonka mukaan toteutetut toimenpiteet yhdessä vastaavat varojen myymistä kokonaisuudessaan, ei voida hyväksyä. Varojen myynnille kokonaisuudessaan on ensiksikin ominaista se, ettei se perustu osakkeiden myyntiin. Näin ollen komissio ei voi hyväksyä perustelua, jonka mukaan useammat eri oikeustoimet (varojen ja velkojen osittainen siirto ja sitä seurannut share deal -järjestely) vastaisivat oikeustoimina varojen myyntiä, kun yksi käytännössä toteutetuista oikeustoimista on jo täysin vastakohtainen tavoitellulle oikeustoimelle.
(125)
Komissio ei voi myöskään hyväksyä perustelua, jonka mukaan Sernam SA:n varojen suora myynti Financière Sernamille ei olisi mahdollista Ranskan lainsäädännön nojalla. On muistettava, että Sernam 2 -päätöksessä Ranskalle annetaan kaksi vaihtoehtoista tapaa soveltaa päätöstä. Jos varojen myyntiä ei pystytä toteuttamaan, Ranskan viranomaiset voivat soveltaa päätöstä sen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (rajaamalla Sernam SA:n oma toiminta yksinomaan rautateitse harjoitettaviin postipalveluihin ja siirtämällä maantiekuljetukset alihankkijalle). Jos kolmannet velkojat olisivat todella vastustaneet myyntiä negatiiviseen hintaan, Sernam SA olisi voitu asettaa yleistäytäntöönpanomenettelyyn, ja varojen myynti olisi voitu toteuttaa sen yhteydessä.
(126)
Jos Ranskan viranomaisilla oli vaikeuksia Sernam 2 -päätöksen täytäntöönpanossa, niiden olisi pitänyt ottaa uudelleen yhteyttä komissioon, jotta viranomaiset olisivat voineet määrittää komission kanssa ratkaisun, joka olisi perustunut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun lojaalin yhteistyön periaatteen mukaisiin toisiin järjestelyihin. Ranskan viranomaiset tapasivat komission edustajia 24 päivänä marraskuuta 2004 ja ilmoittivat komissiolle virallisesti 21 päivänä joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellään, että ne ovat päätyneet ratkaisuun, jossa varat myydään kokonaisuudessaan. Viranomaiset eivät kuitenkaan kuvailleet asiaan liittyviä olennaisia seikkoja. Onkin korostettava, että Ranska ei missään vaiheessa ilmoittanut komissiolle, että komission Sernam 2 -päätöksessä tietyin ehdoin hyväksymää rakenneuudistussuunnitelmaa olisi muutettu. Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.3 jaksossa vahvistetaan (28), että jäsenvaltio ei voi muuttaa rakenneuudistussuunnitelmaa ilmoittamatta asiasta komissiolle ja ilman tämän ennakolta antamaa hyväksyntää.
(127)
Komissio ei ole kuitenkaan missään vaiheessa antanut hyväksyntäänsä Ranskan toteuttamalle toimenpiteelle, jolla Sernam SA:n toiminta siirretään Financière Sernamille.
3.2.8 Päätelmä: Ranska ei ole noudattanut Sernam 2 -päätöksen 3 artiklaa, ja se on käyttänyt väärin 503 miljoonan euron tuen
(128)
Komissio päättelee, että Sernam 2 -päätöksen 3 artiklaa ei ole noudatettu. Tästä seuraa, että 503 miljoonan euron rakenneuudistustukea, joka hyväksyttiin tietyin ehdoin Sernam 2 -päätöksessä, on käytetty väärin.
3.2.9 Kyseinen 503 miljoonan euron tuki ei sovellu sisämarkkinoille
(129)
Koska tuensaaja on käyttänyt 503 miljoonan euron tuen Sernam 2 -päätöksen vastaisesti, tuki ei sovellu sisämarkkinoille.
(130)
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion tehtävänä on esittää perustelut, joiden nojalla tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. Ranska ei ole esittänyt perusteita sisämarkkinoille soveltuvuudelle, joten komissio päättelee, että 503 miljoonan euron tuki ei sovellu sisämarkkinoille ja se perittävä takaisin. Takaisinperittävään määrään lisätään korko, jota on kertynyt tuen asettamisesta käyttöön.
(131)
Tuki on perittävä takaisin Financière Sernamilta sekä sen tytäryhtiöiltä, erityisesti yrityksiltä Sernam Services ja Aster. Ne harjoittavat nykyisin toimintaa, jolle tukea myönnettiin, kun toiminnasta vastasi Sernam SA (nykyisin konkurssissa) ja sen jälkeen Sernam Xpress (jonka omaisuuserät sulautettiin Financière Sernamiin sen kaikkien varojen ja velkojen siirrolla). Onkin ensiksi todettava, että Sernam Xpressiin siirrettiin kaikki Sernam SA:n varat ja osa sen veloista konsernin sisäisellä siirtotoimenpiteellä. Sernam Xpress jatkoi siis Sernam SA:n taloudellista toimintaa (ks. yksityiskohtaiset perustelut 3.3. jaksosta). Koska kaikki varat ja velat siirrettiin Financière Sernamille, se on Sernam Xpressin oikeudellinen seuraaja. Financière Sernam ja sen tytäryhtiöt, erityisesti Sernam Services ja Aster, harjoittavat Sernam SA:n ja Sernam Xpressin toimintaa ja hyötyvät siis edelleen 503 miljoonan euron tuesta, joka myönnettiin alun perin Sernam SA:lle.
3.3 41 MILJOONAN EURON TUEN TAKAISINPERINTÄ
(132)
Sääntöjenvastainen 41 miljoonan euron tuki, joka Ranskan on perittävä takaisin tuensaajalta Sernam 2 -päätöksen mukaisesti, on kirjattu Sernam SA:n konkurssipesän velkoihin.
(133)
Ranskan viranomaiset katsovat, että Sernam SA:n toiminnan siirto Financière Sernamille viranomaisten mukaan läpinäkyvää ja avointa menettelyä noudattaen merkitsee Sernam 2 -päätöksen 4 artiklan nojalla sitä, että takaisinmaksuvelvollisuus on rajattu pelkästään Sernam SA:han.
(134)
Sernam 2 -päätöksen 4 artiklassa todetaan seuraavaa:
”Sernamin mahdollinen myynti kokonaan tai osittain on toteutettava markkinahintaan ja noudattaen läpinäkyvää ja kaikille sen kilpailijoille avointa menettelyä. Tällöin velvoite maksaa takaisin 41 miljoonan euron tukimäärä kuuluu Sernam-yritykselle, jos se on edelleen olemassa.”
(135)
Kyseisessä 4 artiklassa erotetaan toisistaan tilanteet, joissa Sernamin taloudellinen toiminta päättyy tai jatkuu. Jos taloudellinen toiminta päättyy, tukea ei tarvitse periä takaisin yritykseltä, joka on hankkinut varat markkinahintaan läpinäkyvää ja avointa menettelyä noudattaen.
(136)
Komissio toteaa, että unionin tuomioistuin ja yleinen tuomioistuin pitävät oikeuskäytännössään ratkaisevan tärkeinä samoja tekijöitä.
(137)
SMI-tuomiossa (29) erotetaan kaksi vaihtoehtoista tilannetta, jotka syntyvät myytäessä tukea saaneet toiminnot: yhtiön osakkeet tai yhtiöosuudet voidaan luovuttaa, minkä jälkeen tuensaajayritys säilyy samana oikeushenkilönä (share deal), tai osa yhtiön omaisuudesta tai koko sen omaisuus voidaan myydä toiselle yritykselle, minkä jälkeen tuensaajayrityksen liiketoimintaa ei enää harjoita sama oikeushenkilö (asset deal).
(138)
Unionin tuomioistuin toteaa share deal -järjestelystä seuraavaa (30):
”[…] kun sääntöjenvastaista valtion tukea saanut yritys ostetaan markkinahintaan eli korkeimpaan hintaan, jonka tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja on valmis maksamaan tästä yhtiöstä tilanteessa, jossa yritys silloin erityisesti valtiontukia saatuaan on, tuki on arvostettu markkinahintaan ja otettu huomioon kauppahinnassa. Tässä tilanteessa ostajan ei voida katsoa saaneen etua verrattuna muihin markkinoilla toimiviin yrityksiin (ks. vastaavasti asia C-390/98, Banks, tuomio 20.9.2001, Kok., s. I-6117, 77 kohta).
Käsillä olevassa asiassa yritys, jolle sääntöjenvastaiset valtiontuet on myönnetty, säilyttää oikeushenkilöllisyytensä ja jatkaa itse valtiontuilla tuettua toimintaa. Näin ollen tämä yritys on yleisesti ottaen se, jolle mainittuihin tukiin liittyvä kilpailuetu jää, ja siis tämä yritys on velvoitettava maksamaan takaisin näitä tukia vastaava määrä. […]”
(139)
Tuomioistuin toteaa asset deal -järjestelystä puolestaan seuraavaa (31):
”Ei tosin voida sulkea pois sitä, että tilanteessa, jossa on perustettu yhtiöitä jatkamaan osaa tukia saaneen yrityksen toiminnoista, kun tämä on joutunut konkurssiin, nämä yhtiöt voidaan myös mahdollisesti velvoittaa maksamaan kyseessä olevat tuet takaisin, jos todetaan, että ne edelleen tosiasiallisesti hyötyvät näiden tukien saamiseen liittyvästä kilpailuedusta. Näin voisi olla erityisesti silloin, kun nämä toimintaa jatkamaan perustetut yhtiöt ostavat selvitystilassa olevan yhtiön omaisuuden maksamatta vastineeksi markkinaehtojen mukaista hintaa, tai silloin kun todetaan, että näiden yhtiöiden perustamisella on vältytty näiden tukien palauttamisvelvollisuudelta.”
(140)
Sama periaatteellinen erottelu esitetään Seleco-tuomiossa (32). Tässä tuomiossa tuomioistuin vahvistaa, että komissio voi joutua vaatimaan, ettei takaisinperintä koske ainoastaan alkuperäistä yritystä vaan myös yritystä, joka mahdollisesti jatkaa alkuperäisen yrityksen toimintaa haltuunsa siirrettyjä tuotantovälineitä käyttäen, edellyttäen että tiettyjen siirtoon liittyvien ominaisuuksien perusteella voidaan todeta taloudellisen toiminnan jatkuvuus näiden yritysten välillä. Tuomioistuin on myös hyväksynyt seuraavien tekijöiden merkityksen taloudellisen toiminnan jatkuvuuden määrittämisessä: siirron kohde (varat ja velat, henkilöstön jatkuvuus, yhteensidotut varat), siirron hinta, ostajayrityksen ja alkuperäisen yrityksen osakkaiden tai omistajien henkilöllisyys, siirron toteuttamisajankohta (sijoittuuko se tutkimusten tai menettelyn aloittamisen tai lopullisen päätöksen jälkeen) sekä toimenpiteen taloudellinen johdonmukaisuus. (33)
(141)
On hyödyllistä korostaa myös sitä, että varojen myynti asioissa SMI ja Seleco on tapahtunut osana tuomioistuimen valvomaa yleistäytäntöönpanomenettelyä. Ne liittyivät vain osaan yleistäytäntöönpanomenettelyyn asetettujen yritysten varoista. Tuomioistuimen mukaan ei ollut osoitettu, että myynti oli tapahtunut markkinaehtoja noudattaen.
(142)
Yleinen tuomioistuin analysoi asset deal -järjestelyä CDA-tuomiossa (34). Se varmisti, liittyikö käsiteltävänä olevaan tapauksessa tekijöitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että takaisinperintämääräystä olisi kierretty varojen osittaisella myynnillä. Yleinen tuomioistuin katsoi, että komissio ei ollut osoittanut tällaista pyrkimystä kyseisessä asiassa ja että myönnettyihin tukiin liittyvä kilpailuetu ei ollut hyödyttänyt todellisuudessa CDA:ta. Yleinen tuomioistuin perusti kantansa seuraaviin tosiseikkoihin: myynti rajoittui vain osaan omaisuudesta, jotka myytiin yhtenä kokonaisuutena, ja tämän menettelytavan (myynti yhtenä kokonaisuutena) ansiosta saatiin korkeampi hinta kuin mitä olisi saatu myymällä omaisuuserät erikseen.
(143)
On siis syytä tarkastella Sernam SA:n toiminnan siirtoa Financière Sernamille unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen määrittämien periaatteiden nojalla, jotta voidaan päätellä, onko tuki perittävä takaisin Financière Sernamilta ja sen tytäryhtiöiltä, Sernam Services ja Aster.
(144)
Kun tarkastellaan kaikkien varojen ja velkojen siirtoa Sernam SA:lta Sernam Xpressille, lukuun ottamatta kolmea rahoitusvelkaa (Sernam SA:n osakkuuslaina SNCF-konsernilta, IBM-GPS-sopimuksen irtisanomiseen liittyvä velka ja 41 miljoonan euron suuruisen sääntöjenvastaisen tuen takaisinmaksuvelvoite), komissio toteaa, että siirto kattoi yrityksen kokonaisuudessaan (ks. 3.2.3 jakso). Sernam SA:n ja Sernam Xpressin välillä on siis kyse taloudellisen toiminnan jatkamisesta. Tämä tosiseikka poikkeaa käsiteltävänä olevassa asiassa niistä tosiseikoista, jotka johtivat asioissa SMI, Seleco ja CDA annettuihin tuomioihin ja joissa myynti kattoi vain osan varoista. Lisäksi siirto tapahtui käsiteltävänä olevassa tapauksessa konsernin sisällä. Siirto toteutettiin sen jälkeen, kun tuen takaisinperintämääräyksen sisältänyt komission lopullinen päätös oli hyväksytty. Siirron ainoana taloudellisena syynä on mahdollistaa Sernam SA:n toimintojen jatkaminen ilman, että Sernam 2 -päätöksen 3 artiklassa asetettuja ehtoja tarvitsisi noudattaa. Tapaus täyttää kaikki arviointiperusteet, joilla voidaan osoittaa päätöksessä ja Seleco-tuomiossa tarkoitettu taloudellisen toiminnan jatkuvuus.
(145)
Komissio toteaa lisäksi, että siirtoa Sernam Xpressille ei ole toteutettu markkinaehdoin. Siirto Sernam Xpressille toteutettiin negatiiviseen hintaan eikä siinä noudatettu läpinäkyvää ja avointa menettelyä (ks. 3.2.5 jakso). Negatiivinen 57 miljoonan euron hinta on toimintatukea, joka mahdollisti Sernam Xpressin tappioiden kattamisen vuosina 2005-2008 (35). Se on lisättävä Sernam SA:n 38,5 miljoonan euron velkaan, jonka takaisinperinnästä SNCF luopui (ks. johdanto-osan 27 kappale). Komissio toteaa myös, että Sernam SA:n jäljellä olevat velat ovat velkoja kolmansille eikä SNCF:lle. Tekemällä 57 miljoonan euron pääomasijoituksen SNCF antoi Sernam Xpressille mahdollisuuden maksaa kaikki velkansa ainakin kaudella 2005-2008. Jos SNCF olisi sitä vastoin myynyt pelkät varallisuuserät positiiviseen hintaan, Sernam SA:n velkoja kolmansille ei olisi pystytty maksamaan kuin myyntitulojen kattamaan määrään asti. Tämä on lisäosoitus siitä, että SNCF:n ja Financière Sernamin sopimussuhde ei vastaa markkinaehtoja.
(146)
On myös syytä huomata, että 57 miljoonan euron negatiivinen hinta on korkeampi kuin tuloksettomaksi jääneen tarjouskilpailun aikana saatu paras tarjous, joka oli 56,4 miljoonan euron negatiivinen hinta (toisen kierroksen tarjous [5. ostajaehdokas]).
(147)
Siirron avulla Sernam Xpress vapautui 41 miljoonan euron takaisinperintämääräyksestä, joka rasitti Sernam SA:ta, ja antoi sille mahdollisuuden jatkaa Sernam SA:n toimintaa ilman, että sen olisi pitänyt maksaa tuki takaisin ja noudattaa Sernam 2 -päätöksen 3 artiklassa asetettuja ehtoja.
(148)
Näistä syistä komissio päättelee, että Sernam SA:n toimintojen siirrosta Sernam Xpressille seurasi, että myönnettyihin tukiin liittyvä kilpailuetu on todellisuudessa hyödyttänyt Sernam Xpressiä. Taloudellinen toiminta on jatkunut kyseisten yhtiöiden välillä, ja siirto on toteutettu Sernam SA:ta rasittaneen takaisinperintämääräyksen kiertämiseksi.
(149)
Kuten SMI- ja Seleco-tuomioissa on selitetty, sillä, että lainvastaista tukea saaneen yhtiön osakkeenomistaja myy osakkeita kolmannelle, ei ole vaikutusta takaisin perimistä koskevaan velvollisuuteen. Tämän vuoksi Sernam Xpressin yhtiöosuuksien myynnistä Financière Sernamille ei seuraa, että Sernam Xpress vapautuisi velvoitteesta maksaa takaisin 41 miljoonan euron tuki.
(150)
Sernam Xpressin ja Financière Sernamin sulautumisen jälkeen takaisinmaksuvelvoite siirtyy Financière Sernamille. Lisäksi Financière Sernam ja sen tytäryhtiöt, erityisesti Sernam Services ja Aster, harjoittavat Sernam SA:n ja Sernam Xpressin toimintaa ja hyötyvät siis edelleen 41 miljoonan euron tuesta, joka myönnettiin alun perin Sernam SA:lle.
(151)
Jäljempänä 3.4 jaksossa esitetyistä syistä Ranskan viranomaisten esittämät perustelut, joiden mukaan markkinasijoittajaperiaatetta on noudatettu, on myös hylättävä.
3.4 SERNAM XPRESSILLE MYÖNNETYT UUDET TUET
(152)
Heinäkuun 21 päivän 2005 sopimuspöytäkirjassa mainitaan toimenpiteitä, jotka voivat olla uutta tukea (ks. 36 kappale). Komission on arvioitava, sisältyykö näihin toimenpiteisiin uutta tukea ja voidaanko tuen tällöin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille.
(153)
Ranskan viranomaisten mukaan kaikki nämä toimenpiteet noudattavat markkinataloussijoittajaperiaatetta. Viranomaisten mukaan SNCF siirsi Sernam SA:n toiminnan yhtiölle, joka esitti parhaan tarjouksen läpinäkyvässä ja avoimessa tarjouskilpailussa. Hinta oli negatiivisenakin valtiolle osakkaana vähemmän kallis vaihtoehto kuin Sernamin konkurssi.
(154)
Komissio katsoo, että tuen takaisinperintään ei ole tarpeen soveltaa markkinataloussijoittajaperiaatetta. Periessään tukea takaisin valtio toimii unionin oikeudesta johtuvien velvoitteiden nojalla eikä osakkaan ominaisuudessa.
(155)
Komissio toteaa lisäksi, että Sernam 2 -päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa varojen myynnin katsotaan vastaavan 3 artiklan 1 kohdassa asetettuja korvaustoimenpiteitä. Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (36) 40 kohdan mukaan tappiollisen toiminnan lopettamista ei voida katsoa korvaustoimenpiteeksi. SNCF:n ja Financière Sernamin sopima negatiivinen hinta osoittaa, että kyseessä on tappiollisen toiminnan luovuttaminen. Sen ei voida katsoa vastaavan korvaustoimenpidettä. Käsiteltävänä olevassa asiassa negatiivinen hinta vastaa yritykselle myönnettävää toimintatukea, joka ei ominaisuuksiensa vuoksi sovellu vähentämään kilpailun vääristymistä.
(156)
Jos Ranskan kanta hyväksyttäisiin, Ranska voisi lisäksi vapautua velvoitteestaan periä takaisin Sernam SA:lta ja koko yhtiöltä, joka jatkaa taloudellista toimintaa, 41 miljoonan euron sääntöjenvastainen tuki, joka katsottiin sisämarkkinoille soveltumattomaksi Sernam 2 -päätöksessä, ja väärin käytetty 503 miljoonan euron tuki. Tämä lopputulos olisi ilmeisessä ristiriidassa tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa, jonka mukaan jäsenvaltiota kehotetaan perimään tuki viipymättä takaisin kaikin käytettävissään olevin oikeudellisin keinoin, yrityksen varojen takavarikointi mukaan luettuna, ja tarvittaessa asettamalla yritys selvitystilaan, jos se ei muutoin pysty palauttamaan kyseistä tukea. (37)
(157)
Ranskan kannan hyväksyminen johtaisi myös syrjintään yksityisen ja julkisen yrityksen välillä. Siinä missä valtio perisi tuen takaisin yksityiseltä yritykseltä tarvittaessa jopa takavarikoinnin kautta, julkinen yritys voisi vapautua tästä velvoitteesta pelkästään siitä syystä, että valtiolle tulisi edullisemmaksi myydä yritys negatiiviseen hintaan kuin periä takaisin sen saamat sääntöjenvastaiset ja sisämarkkinoille soveltumattomat tuet.
(158)
Näistä syistä komissio katsoo, että Ranska ei voi vedota markkinataloussijoittajaperiaatteeseen, jotta 21 päivänä heinäkuuta 2005 allekirjoitetussa sopimuspöytäkirjassa mainittuja toimenpiteitä ei katsottaisi valtiontueksi.
(159)
On siis määritettävä, ovatko kyseiset toimenpiteet tarjonneet etua Sernam Xpressille tai Financière Sernamille. Koska nämä kaksi yritystä ovat sittemmin sulautuneet, ei ole tarpeen eritellä niille kummallekin myönnettyjä etuja. Kolme muuta kriteeriä, joiden perusteella toimenpiteiden voidaan katsoa olevan valtiontukea, täyttyvät: toimenpiteet myönnetään valtion yrityksen eli SNCF:n varoista, SNCF on valtion erittäin tiukasti valvoma julkisoikeudellinen yksikkö (EPIC) ja edun myöntäminen voidaan siis myös katsoa valtion toteuttamaksi toimenpiteeksi. Sernam Xpress ja Financière Sernam toimivat maantiekuljetusten alalla, jolla käydään kilpailua unionissa. Etu voi siis vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
3.4.1 SNCF:n 57 miljoonan euron pääomasijoitus Sernam SA:han
(160)
Kun SNCF korotti Sernam SA:n pääomaa 57 miljoonalla eurolla, Sernam SA sai tuntuvan taloudellisen edun, jota sen kilpailijoilla ei ollut. Tämä etu siirrettiin sittemmin muiden varojen ja velkojen kanssa Sernam Xpressille.
3.4.2 SNCF:n 2 miljoonan euron pääomasijoitus Sernam Xpressiin
(161)
Kun SNCF korotti Sernam Xpressin pääomaa 2 miljoonalla eurolla, Sernam Xpress sai tuntuvan taloudellisen edun, jota sen kilpailijoilla ei ollut. Komissio toteaa kuitenkin, että SNCF sai Financière Sernamilta 2 miljoonan euron maksun, mikä tasoittaa 2 miljoonan euron pääomankorotuksen vaikutukset. Toimenpiteestä ei siis ole koitunut etua.
3.4.3 SNCF:n luopuminen saatavistaan Sernam SA:ssa
(162)
Kuten 33 kappaleessa todetaan, Sernam SA:n toiminnan siirto Financière Sernamille ei sisällä kahta velkaerää, jotka Sernam SA:lla on SNCF:lle. Luopumalla näistä saatavistaan SNCF myöntää vastaavansuuruisen edun Sernam Xpressille ja Financière Sernamille.
3.4.4 SNCF:n antamat takuusitoumukset
(163)
Siirtäessään Sernam SA:n toiminnan Financière Sernamille SNCF antoi seuraavat takuusitoumukset:
-
SNCF sitoutui lopettamaan tiettyyn määräaikaan mennessä Train Bloc Express (TBE) -toimintaan tarvittavan Valentonin toimipaikan kehittämistyöt; se sitoutui maksamaan töiden viivästymisestä miljoonan euron sakon;
-
SNCF sitoutui kattamaan uusien toimipaikkojen mahdolliset vuokrankorotukset 3 miljoonan euron enimmäiserotukseen asti;
-
SNCF jatkoi kolmella vuodella Sernamin palvelukseen siirrettyjen […] rautatietyöläisten oikeutta palata takaisin sen palvelukseen;
-
SNCF jatkoi kolmella vuodella sosiaalipoliittista pöytäkirjaa, joka takasi […] Sernamin työtekijälle uuden työpaikan SNCF-konsernista, jos Sernam irtisanoisi heidät;
-
SNCF takasi TBE-toiminnan jatkuvuuden (38) ja TBE-palvelujen käyttöoikeuden (39); SNCF maksoi tällä perusteella 3 miljoonaa euroa Sernam Xpressille.
(164)
Kahden ensimmäisen takuusitoumuksen osalta on ilmeistä, että ne tarjoavat etua Sernam Xpressille / Financière Sernamille. Ilman kyseisiä takuusitoumuksia Sernam Xpressin / Financière Sernamin olisi pitänyt itse vastata kyseisistä kustannuksista.
(165)
TBE-takuusitoumusten osalta komissio katsoo, että ne supistavat tuntuvasti Sernam Xpressille / Financière Sernamille aiheutuvaa riskiä. Tämän vuoksi niihin sisältyy etua.
(166)
Ranskan mukaan rautatietyöläisille annettu takuusitoumus hyödytti käytännössä SNCF:ää. SNCF siirsi viranomaisten mukaan tietyn määrän rautatietyöläisiä Sernam SA:han. Sernam SA vastasi kyseisiin rautatietyöläisiin liittyvistä kustannuksista, ja työläisillä oli oikeus palata pyynnöstä SNCF:n palvelukseen. Yksityistämisen mahdollisesti aiheuttamien pelkojen vuoksi SNCF jatkoi kautta, jonka aikana rautatietyöläisillä oli mahdollisuus hyödyntää tätä oikeutta. Näin pyrittiin välttämään työläisten joukkopaluu, mikä olisi aiheuttanut sille enemmän kustannuksia.
(167)
Komissio katsoo, että ilman tätä takuusitoumusta rautatietyöläiset olisivat erittäin todennäköisesti pyytäneet paluuta SNCF:n palvelukseen silloin, kun toiminnan siirto toteutettiin. Sernam Xpressin olisi pitänyt korvata heidät uusilla yksityissektorin sopimusehtojen mukaan palkatuilla työntekijöillä. Komissio katsoo, että tässä tapauksessa on todennäköistä, että näiden uusien työtekijöiden palkka olisi ollut alhaisempi kuin rautatietyöläisillä. Tämä olisi kompensoinut lisäkustannukset, joita Sernam Xpressille olisi aiheutunut työntekijöiden vähäisemmästä kokemuksesta tai ongelmista palkata merkittävä määrä uusia työtekijöitä erittäin lyhyellä aikavälillä.
(168)
Ranska katsoo uutta työpaikkaa koskevan takuusitoumuksen jatkamisesta kolmella vuodella, että kyseessä on henkilökohtainen oikeus, jonka SNCF myönsi tietyille työntekijöille. Financière Sernam ja Sernam Xpress eivät olleet tämän sopimuksen osapuolia.
(169)
Komissio on eri mieltä tästä analyysistä. Tämän takuusitoumuksen myötä on houkuttelevampaa jäädä Sernam Xpressin työntekijäksi kyseiseksi ajaksi, eikä siitä aiheudu yritykselle minkäänlaisia lisäkustannuksia.
(170)
Komissio päättelee, että heinäkuun 21 päivän 2005 sopimuspöytäkirjaan sisältyvät SNCF:n takuusitoumukset tarjoavat etua Sernam Xpressille / Financière Sernamille, lukuun ottamatta rautatietyöläisiä koskevaa takuusitoumusta.
(171)
Kolmen ensiksi mainitun takuusitoumuksen arvo on helppo määrittää: ne ovat miljoona euroa, 3 miljoonaa euroa ja 3 miljoonaa euroa. Uuden työpaikan tarjoamista työntekijöille koskevan takuusitoumuksen arvoa on puolestaan vaikea määrittää. Ranskan olisi määritettävä se palkankorotus, joka Sernam Xpressin / Financière Sernamin olisi pitänyt myöntää työntekijöilleen saman tavoitteen saavuttamiseksi ilman takuusitoumuksia.
3.4.5 Myyntihinta
(172)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 164 kappaleessa komissio epäili, vastasiko Financière Sernamin ”maksama” negatiivinen hinta markkina-arvoa. Komissio toteaa, että tämän jälkeen Sernam Xpress ja Financière Sernam ovat sulautuneet. Mahdollinen Financière Sernamille myönnetty tuki, joka sisältyisi liian korkeaan negatiiviseen hintaan, ei tällöin ylittäisi sitä 57 miljoonan euron tukea, jonka Sernam Xpress on saanut uutena tukea. Näin ollen ei enää ole tarpeen tarkastella mahdollisen tuen myöntämistä ostajalle.
3.4.6 Uutta tukea koskeva päätelmä
(173)
Tässä 3.4 jaksossa kuvaillut heinäkuun 21 päivän 2005 sopimuspöytäkirjaan sisältyvät toimenpiteet ovat uutta tukea Sernam Xpressille / Financière Sernamille.
3.4.7 Soveltumattomuus sisämarkkinoille ja takaisinperintä
(174)
Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion tehtävänä on esittää perustelut, joiden nojalla tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi. Ranska ei ole esittänyt perusteita sisämarkkinoille soveltuvuudelle, joten komissio päättelee, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille ja se perittävä takaisin. Takaisinperittävään määrään on lisättävä korko.
(175)
Tuki on perittävä takaisin Financière Sernamilta sekä sen tytäryhtiöiltä, erityisesti yrityksiltä Sernam Services ja Aster. Ne harjoittavat nykyisin toimintaa, jolle tukea myönnettiin, kun toiminnasta vastasi Sernam Xpress (joka sulautui Financière Sernamiin).
3.5 MITÄTÖIMISLAUSEKE
(176)
Heinäkuun 21 päivän 2005 sopimuspöytäkirja sisältää mitätöimislausekkeen, jota sovelletaan, jos Euroopan komissio tekee kielteisen päätöksen pöytäkirjan allekirjoittamista seuraavan viiden vuoden aikana. Tämä lauseke voi olla myös uutta tukea. Jos kyseessä on tuki, korjaustoimenpiteenä on olla soveltamatta lauseketta. Koska lauseketta ei ole käytännössä sovellettu, tämä tulos on saavutettu. Tämän vuoksi ei ole tarpeen analysoida lähemmin kyseistä lauseketta.
3.6 PERUSTELTU LUOTTAMUS
(177)
Ranskan viranomaisten mukaan yhteistyövelvoitteen mukaisesti ja hyvässä uskossa komission suhteen toteutetut toimenpiteet (kuten komission edustajien tapaaminen 24 päivänä marraskuuta 2004 ja 21 päivänä joulukuuta 2004 päivätty kirje) johtivat perustellun luottamuksen syntymiseen siitä, että Sernam SA:n toimintojen siirto Financière Sernamille tapahtui Sernam 2 -päätöksen ja unionin oikeuden mukaisesti. Tätä perustelua ei kuitenkaan voida hyväksyä.
(178)
Ranskan toimittamissa tiedoissa vain ilmoitettiin komissiolle valinnasta myydä varat kokonaisuudessaan. Sernam SA:n varojen siirtoon liittyviä olennaisia tekijöitä ei sen sijaan kuvailtu. Erityisesti 21 päivänä joulukuuta 2004 päivätyssä kirjeessä komissiolle esitetään vain muutamia varojen luovutusprosessin järjestämiseen liittyviä tekijöitä ja mainitaan prosessin olevan avoin ja läpinäkyvä, jotta myynti saataisiin toteutettua markkinahintaa ennen 30 päivää kesäkuuta 2005.
(179)
Komissiolle ei kuitenkaan ilmoitettu seuraavista seikoista:
1)
suunniteltu luovutus perustuisi konsernin sisäiseen varojen ja velkojen siirtoon toiselle oikeushenkilölle (Sernam Xpress), jonka jälkeen kyseinen oikeushenkilö luovutettaisiin toiselle yksikölle (share deal -järjestelyllä);
2)
osa veloista siirrettäisiin varojen kanssa, ja Sernam SA:n vastattaviin jäisi enää 41 miljoonan euron tuen takaisinmaksumääräys ja SNCF:n 38,5 miljoonan euron saatavat;
3)
Ranska oli valmis korottamaan Sernam SA:n ja Sernam Xpressin pääomaa, jos ostotarjous tehtäisiin negatiiviseen hintaan.
(180)
Ilman näitä tietoja komissio ei pystynyt ennakoimaan, miten Ranska lopulta pani Sernam 2 -päätöksen täytäntöön. Tätä vastoin 21 päivänä joulukuuta 2004 päivätyssä kirjeessä annetaan ymmärtää, että luovutus toteutettaisiin ilman velkojen erottelua ja positiiviseen hintaan. Kirjeessä todetaan seuraavaa: kun luovutus on toteutettu, siitä saadut tuotot käytetään Sernam-oikeushenkilön velkojen maksamiseen, mukaan lukien sääntöjenvastainen valtiontuki, osana tällaisessa tilanteessa tavanomaisesti sovellettavaa kansallista menettelyä.
(181)
Kun tarkastellaan Sernam SA:n varoista tarjottua negatiivista hintaa voidaan todeta, että vaikka pääomankorotuksen mahdollisuus (tekijä 3) olisikin tullut ilmeiseksi vasta tarjousten vastaanottamisen jälkeen, Ranskan olisi ainakin periaatteessa pitänyt olla tietoinen siitä, että osa veloista oli tarkoitus myydä yhdessä varojen kanssa, kun viranomaiset laativat 21 päivänä joulukuuta 2004 päivätyn kirjeen. Tilanteesta riippumatta Ranskan viranomaiset eivät voi vedota perusteltuun luottamukseen, sillä ne eivät ilmoittaneet komissiolle oma-aloitteisesti 21 päivänä joulukuuta 2004 tai myöhemmin näistä keskeisistä tekijöistä.
(182)
Etenkin jos Ranskan viranomaisilla oli vaikeuksia soveltaa Sernam 2 -päätöstä, niiden olisi pitänyt ottaa uudelleen yhteyttä komissioon, jotta viranomaiset olisivat voineet määrittää komission kanssa ratkaisun, joka olisi perustunut SEU-sopimuksen 4 artiklan 3 artiklassa tarkoitetun lojaalin yhteistyön periaatteen mukaisiin toisiin järjestelyihin. Valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen 3.2.3 jaksossa vahvistetaan (40), että jäsenvaltio ei voi muuttaa rakenneuudistussuunnitelmaa ilmoittamatta asiasta komissiolle ja ilman tämän ennakolta antamaa hyväksyntää.
(183)
Komissio ei ole kuitenkaan missään vaiheessa antanut hyväksyntäänsä Ranskan toteuttamalle toimenpiteelle, jossa Sernam SA:n toiminta siirretään Financière Sernamille.
(184)
Tämän vuoksi komissio päättelee, että Ranska ja tuensaajat eivät voi vedota asiassa perusteltuun luottamukseen.
4. TAKAISINPERINTÄ
(185)
Komissio on päätellyt, että Sernam 2 -päätöksessä asetettuja ehtoja ei ole noudatettu. Tämän vuoksi Sernam 2 -päätöksen nojalla hyväksytyt tukitoimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 659/1999 16 artiklassa tarkoitettuun tuen väärinkäyttöön. Koska Ranska ei ole esittänyt näiden tukien soveltuvuutta koskevia perusteluja, tukien ei katsota soveltuvan sisämarkkinoille. Ranskan on siis toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet näiden tukien ja kertyneiden korkojen perimiseksi takaisin.
(186)
Näiden tukitoimenpiteiden määrä on 503 miljoonaa euroa. Osa summasta muodostuu erilaisista rakenneuudistustuista, joita on myönnetty 2 938 miljoonaa Ranskan frangia eli 448 miljoonaa euroa. Nämä tuet on eritelty 30 päivänä huhtikuuta 2003 tehtyyn päätökseen sisältyvässä taulukossa 3, jonka keskeiset osat esitetään seuraavassa taulukossa.
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
Jotta yhteenlasketusta summasta tulisi 503 euroa, kyseisiin tukiin on lisättävä matkatavaran ja lehtien kuljetusta koskevien sopimusten yhteydessä myönnetty 34 miljoonan euron tuki ja hankintasopimusten yhteydessä myönnetty 21 miljoonan euron tuki.
(188)
Yksityiskohtaisemmat tiedot esitetään 23 päivänä toukokuuta 2001 tehdyssä Sernam 1 -päätöksessä.
(189)
Jotta tuki voidaan periä takaisin välittömästi ja tehokkaasti, Ranskan viranomaisten on ilmoitettava, minä päivänä kukin tuki on annettu tuensaajan käyttöön (41). Kyseisestä päivästä alkaen on laskettava korkoa, joka määritetään kunkin tukitoimenpiteen osalta komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti (42).
(190)
Lisäksi 41 miljoonan euron tuki, joka on jo katsottu soveltumattomaksi sisämarkkinoille Sernam 2 -päätöksessä, on perittävä takaisin ja määrään on lisättävä saman menetelmän mukaisesti laskettu korko.
(191)
Myös 57 miljoonan euron pääomankorotus, SNCF:n luopuminen 38,5 miljoonan euron saatavistaan Sernam SA:lta ja SNCF:n takuusitoumukset, jotka se antoi Sernam SA:n toiminnan siirtyessä Financière Sernamille, lukuun ottamatta rautatietyöläisiä koskevaa takuusitoumusta, ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Nämä uudet tuet on perittävä takaisin, ja määrään on lisättävä saman menetelmän mukaisesti laskettu korko. Takaisinperittävien määrien laskentamenetelmän osalta komissio viittaa tämän päätöksen 171 ja 189 kappaleeseen.
(192)
Kun takaisinperittävää määrää määritetään, Ranska voi ottaa huomioon SNCF:n mahdollisesti Sernam SA:n konkurssin yhteydessä saamat määrät 41 miljoonan euron tuen ja siitä kertyneiden korkojen ja/tai osakkuuslainan ja siitä kertyneiden korkojen hyvittämiseksi.
(193)
Jos SNCF on saanut kaikki saatavansa katettua, Ranska voi ottaa huomioon määrän, jonka SNCF sai perittyä Sernam SA:n konkurssin yhteydessä, vain suhteessa kyseisen kahden tukitoimenpiteen määrän osuuteen Sernam SA:n vastattaviin kirjattujen saatavien kokonaismäärästä.
(194)
Nämä tuet, mukaan lukien alun perin Sernam SA:lle ja Sernam Xpressille myönnetyt tuet, on perittävä takaisin Financière Sernamilta sekä sen tytäryhtiöiltä, erityisesti yrityksiltä Sernam Services ja Aster, jotka harjoittavat nykyisin toimintaa, jolle tukea myönnettiin, kun toiminnasta vastasi Sernam Xpress (joka sulautui Financière Sernamin kanssa) ja sitä ennen Sernam SA.
(195)
On kiistatonta, että Sernam Xpress ja sen operatiiviset tytäryhtiöt Sernam Services ja Aster ovat jatkaneet Sernam SA:n taloudellista toimintaa, sillä Ranska siirsi Sernam SA:n toiminnan Financière Sernamille nimenomaan tässä tarkoituksessa. Lisäksi asiakirjakokonaisuudesta ilmenee, että Sernam Xpress, Sernam Services ja Aster ovat jatkaneet toimintaa, jolle tukea myönnettiin, Sernam SA:n voimassa olleen liiketoimintasuunnitelman mukaisesti ja käyttämällä samaa henkilöstöä. Sen jälkeen ainoa osakas, Financière Sernam, purki Sernam Xpressin 30 päivänä kesäkuuta 2011 ja otti kaikki sen velat ja varat haltuunsa. Näin ollen Financière Sernam on Sernam Xpressin oikeudellinen ja taloudellinen seuraaja, koska Financière Sernamilla on nykyisin omistuksessaan ja suorassa määräysvallassaan operatiiviset tytäryhtiöt Sernam Services ja Aster. Lisäksi Financière Sernam ja sen tytäryhtiöt, erityisesti Sernam Services ja Aster, harjoittavat Sernam SA:n ja Sernam Xpressin toimintaa ja hyötyvät siis edelleen tuesta. Toukokuussa 2011 Sernam Services sai Sernam-merkin siirron myötä pääomanlisäyksen, jonka arvoksi katsotaan 15 miljoonaa euroa. Se ei maksanut siirrosta asianmukaista vastiketta. Aster sai maaliskuussa 2008 puolestaan 5 miljoonan euron pääomanlisäyksen käteisvaroina, kun vastaavansuuruisista saatavista luovuttiin heinäkuussa 2008. Lisäksi Asterin pääomaa korotettiin joulukuussa 2011 luopumalla 5 599 998 euron saatavista. Nämä kaksi tytäryhtiötä ovat siis hyötyneet alun perin Sernam SA:lle ja Sernam Xpressille myönnetyistä tuista samaan konserniin kuuluvina ja niiden toimintaa jatkavina yhtiöinä. Lisäksi ne ovat hyötyneet varojen siirrosta ja niiden hyväksi toteutetuista pääomankorotuksista.
(196)
On syytä täsmentää, että Sernam SA perustettiin siten, että Sernam SCS muunnettiin osakeyhtiöksi vuoden 2001 lopussa (ks. Sernam 2 -päätöksen johdanto-osan 11 kappale). Sernam SCS on alkuperäinen tuensaaja osassa kyseessä olevista tuista.
(197)
Financière Sernam ja sen tytäryhtiö Sernam Services asetettiin velkasaneerausmenettelyyn 31 päivänä tammikuuta 2012. Financière Sernamin toinen tytäryhtiö Aster asetettiin puolestaan konkurssiin 3 päivänä helmikuuta 2012. Ranskan viranomaisia kehotetaan määrittämään takaisin perittävän tuen määrät ja kertyneet korot mahdollisimman nopeasti, jotta ne voidaan kirjata kyseisten yritysten vastattaviin,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Ranskan Sernam SCS:lle (josta tuli Sernam SA) myöntämä 503 miljoonan euron valtiontuki, jonka komissio on hyväksynyt 20 päivänä lokakuuta 2004 tehdyllä päätöksellä 2006/367/EY (43), on käytetty väärin. Tuki ei sovellu sisämarkkinoille. Tuki on hyödyttänyt myös Sernam Xpressiä sekä Financière Sernamia ja sen tytäryhtiöitä, Sernam Services ja Aster.
2. Ranskan Sernam SCS:lle myöntämä 41 miljoonan euron valtiontuki, joka on katsottu sisämarkkinoille soveltumattomaksi Sernam 2 -päätöksen nojalla, on niin ikään hyödyttänyt Sernam Xpressiä sekä Financière Sernamia ja sen tytäryhtiöitä, Sernam Services ja Aster.
3. SNCF:n Sernam SA:han toteuttama 57 miljoonan euron pääomankorotus, SNCF:n luopuminen 38,5 miljoonan euron saatavistaan Sernam SA:lta ja SNCF:n takuusitoumukset, jotka se antoi Sernam SA:n toiminnan siirtyessä Financière Sernamille, lukuun ottamatta rautatietyöläisiä koskevaa takuusitoumusta, ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.
2 artikla
1. Ranskan on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin Financière Sernamilta ja sen tytäryhtiöiltä, Sernam Services ja Aster.
2. Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.
3. Korko on laskettava 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.
3 artikla
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
2. Ranskan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
3. Ranska voi tässä täytäntöönpanemisessa ottaa edellä mainituin edellytyksin huomioon määrän, jonka SNCF on mahdollisesti saanut perittyä Sernam SA:n konkurssin yhteydessä.
4 artikla
1. Ranskan on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:
a)
päivämäärä, jolloin kukin tuki on annettu tuensaajan käyttöön, ja tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja kertynyt korko) kunkin tukitoimenpiteen osalta;
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
c)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Ranskan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kun 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on komission pyynnöstä toimitettava välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2012.