РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 137/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 февруари 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете, с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Калциевият формат (CAS 544-17-2) е тор с второстепенен хранителен елемент, който се използва като листен тор за отглеждане на плодове в една държава-членка. Веществото е безвредно за околната среда и здравето на човека. По тази причина, за да стане по-леснодостъпен за земеделските производители в Съюза, калциевият формат следва да бъде признат като „ЕО тор“.
(3)
Разпоредбите относно хелатираните хранителни микроелементи и разтворите на хранителните микроелементи следва да бъдат адаптирани, за да се позволи употребата на повече от един хелатиращ агент, да се въведат общи стойности за минималното съдържание на водоразтворими хранителни микроелементи и да се гарантира, че всеки един хелатиращ агент, който хелатира минимум 1 % от водоразтворимия хранителен микроелемент и който е идентифициран и определен количествено съгласно стандарт EN, е етикетиран. Необходимо е да се предвиди достатъчно дълъг преходен период, който да даде възможност на икономическите оператори да продадат наличните количества торове.
(4)
Цинков оксид (CAS 1314-13-2) на прах е цинков тор, включен в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Употребата на цинков оксид под формата на прах създава потенциален риск от прахообразни частици. Употребата на цинков оксид под формата на стабилна водна суспензия предотвратява подобен риск. Поради това суспензията на цинков тор следва да бъде призната за „ЕО тор“ с цел по-безопасна употреба на цинков оксид. За да се позволи гъвкавост във формулациите, използването на цинкови соли, както и на един или повече видове цинкови хелати също следва да бъде разрешено във всички подобни суспензии на водна основа.
(5)
В член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се регламентират правилата относно състава и етикетирането на торове от смеси от хранителни микроелементи, но подобни смеси все още не фигурират сред видовете торове, включени в приложение I. Поради това торовете от смеси от микроелементи не могат да се продават като „ЕО торове“. По тази причина обозначенията на видовете торове с хранителни микроелементи, твърди или течни, трябва да бъдат включени в приложение I.
(6)
Имино-ди-янтарната киселина (IDHA) е хелатиращ агент, който е разрешен за употреба в две държави-членки за листно подхранване, за внасяне в почвата, в хидропониката и фертигацията. Имино-ди-янтарната киселина следва да бъде включена в списъка с разрешени хелатиращи агенти в приложение I, за да стане по-леснодостъпна за земеделските производители в Съюза.
(7)
Съгласно член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 контролът на „ЕО торовете“ трябва да се извършва в съответствие с методите за анализ, описани в него. Някои методи обаче не са международно признати. Европейският комитет по стандартизация вече е разработил EN стандарти, които следва да заменят посочените методи.
(8)
Валидираните методи, публикувани като EN стандарти, обикновено включват ринг-тест (междулабораторен тест) за проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на аналитичните методи между различните лаборатории. Поради това следва да се прави разграничение между валидираните EN стандарти и невалидираните методи, което би спомогнало за идентифициране на EN стандартите, които са преминали междулабораторен тест, за да се информират правилно контролните органи за статистическата надеждност на EN стандартите.
(9)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещото преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на стандартите в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, които предстои да бъдат публикувани от Европейския комитет по стандартизация.
(10)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(11)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Преходни разпоредби
Букви а)-д) от точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 9 октомври 2012 г. за торове, които са пуснати на пазара преди 9 март 2011 г.
Член 3
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 февруари 2011 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 137/2011,
annettu 16 päivänä helmikuuta 2011,
lannoitteita koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 muuttamisesta sen liitteiden I ja IV mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 1 ja 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 3 artiklassa säädetään, että lannoitteesta, joka kuuluu johonkin kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltuun lannoitetyyppiin ja joka täyttää asetuksessa säädetyt edellytykset, saadaan käyttää nimitystä ”EY-lannoite”.
(2)
Kalsiumformiaatti (CAS 544-17-2) on sivuravinnelannoite, jota käytetään lehtilannoitteena hedelmänviljelyssä yhdessä jäsenvaltiossa. Aine on vaaraton ympäristölle ja ihmisten terveydelle. Jotta kalsiumformiaatti saataisiin nykyistä helpommin viljelijöiden saataville koko unionin alueella, se olisi hyväksyttävä ”EY-lannoitteeksi”.
(3)
Hivenravinteiden muodostamia kelaatteja ja hivenravinneliuoksia koskevia säännöksiä olisi mukautettava siten, että sallitaan useamman kuin yhden kelaatinmuodostajan käyttö, otetaan vesiliukoisen hivenravinteen vähimmäispitoisuuden osalta käyttöön yhteiset arvot ja varmistetaan, että merkinnässä ilmoitetaan jokainen kelaatinmuodostaja, joka kelatoi vesiliukoisesta hivenravinteesta vähintään yhden prosentin ja joka yksilöidään ja kvantifioidaan EN-standardeissa. Riittävän pitkä siirtymäaika on tarpeen, jotta talouden toimijat voivat myydä lannoitevarastonsa.
(4)
Sinkkioksidijauhe (CAS 1314-13-2) on sinkkilannoite, joka mainitaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevassa luettelossa. Jauhemaisen sinkkioksidin käytössä on mahdollinen pölyvaara. Tämä vaara vältetään käyttämällä sinkkioksidia stabiilina vesisuspensiona. Sen vuoksi sinkkilannoitesuspensio olisi hyväksyttävä ”EY-lannoitteeksi”, jotta sinkkioksidia olisi mahdollista käyttää turvallisesti. Jotta formulointiin saataisiin joustovaraa, tällaisissa vesisuspensioissa olisi voitava käyttää myös sinkkisuoloja ja yhden- tai useammanlaisia sinkkikelaatteja.
(5)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 23 artiklan 2 kohdassa annetaan hivenravinneseoslannoitteiden koostumusta ja merkitsemistä koskevat säännöt, mutta tällaisia seoksia ei vielä sisälly liitteessä I olevaan lannoitetyyppien luetteloon. Sen vuoksi hivenravinneseoslannoitteita ei voi myydä ”EY-lannoitteina”. Liitteeseen I olisi sen vuoksi lisättävä hivenravinnelannoitteen tyyppinimi kiinteitä ja nestemäisiä lannoitteita varten.
(6)
Iminodisukkiinihappo, jäljempänä ’IDHA’, on kelaatinmuodostaja, jonka käyttö on hyväksytty kahdessa jäsenvaltiossa lehtisumutteena, maahan levitettäväksi, vesiviljelyssä ja kastelulannoitteena. IDHA olisi lisättävä liitteessä I olevaan hyväksyttyjen kelaatinmuodostajien luetteloon, jotta sitä olisi helpommin viljelijöiden saatavilla koko unionin alueella.
(7)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 29 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että ”EY-lannoitteita” koskeva valvonta toteutetaan kyseisessä asetuksessa kuvattuja analyysimenetelmiä noudattaen. Joitakin menetelmiä ei ole kuitenkaan hyväksytty kansainvälisesti. Euroopan standardointikomitea on nyt laatinut EN-standardit, joilla kyseiset menetelmät olisi korvattava.
(8)
EN-standardeina julkaistuihin validoituihin menetelmiin sisältyy tavallisesti laboratorioiden välinen vertailutesti (ring-test), jossa tarkastetaan analyysimenetelmien uusittavuus ja toistettavuus eri laboratorioissa. Sen vuoksi olisi erotettava toisistaan validoidut EN-standardit ja validoimattomat menetelmät, jotta voitaisiin helpommin yksilöidä ne EN-standardit, joille on tehty laboratorioiden välinen testi, ja näin antaa valvonnan suorittajille oikeaa tietoa EN-standardien tilastollisesta luotettavuudesta.
(9)
Lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja sen myöhemmän tarkistamisen helpottamiseksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevat standardien tekstit kokonaisuudessaan viittauksilla EN-standardeihin, jotka Euroopan standardointikomitean on määrä julkaista.
(10)
Tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 2003/2003 olisi muutettava.
(11)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 32 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutokset
1. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.
2. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite IV tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
2 artikla
Siirtymäsäännökset
Liitteessä I olevan 2 kohdan a-e alakohtaa sovelletaan 9 päivästä lokakuuta 2012 alkaen lannoitteisiin, jotka on saatettu markkinoille ennen 9 päivää maaliskuuta 2011.
3 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2011.