РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 април 2011 година
относно държавна помощ C 19/09 (ex N 64/09), която Дания възнамерява да приведе в действие във връзка с преструктурирането на TV2 Danmark A/S
(нотифицирано под номер C(2011) 2614)
(само текстът на датски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/109/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (1), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 4 август 2008 г. Комисията уведоми Дания за решението си да не повдига възражения срещу помощта за оздравяване, предназначена за TV2 Danmark A/S, под формата на кредитна линия в общ размер на 1 000 млн. DKK (наричано по-долу „решение за помощ за оздравяване“) (3). В това решение се констатира, че планираната помощ е съвместима с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално с правилата, посочени в Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (4) (наричани по-долу „насоките“).
(2)
Съгласно решението за помощ за оздравяване и насоките, на Комисията е трябвало да бъде предоставен план за преструктуриране или прекратяване на предприятието, или доказателство за това, че заемът е бил изплатен изцяло не по-късно от шест месеца след разрешаването на мярката за оздравяване, т.е. най-късно до 4 февруари 2009 г.
(3)
На 4 февруари 2009 г. Дания уведоми Комисията, в съответствие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, сега член 108, параграф 3 от ДФЕС, за план за преструктуриране на TV2 Danmark A/S.
(4)
С писмо с дата 2 юли 2009 г. Комисията уведоми Дания, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, сега член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на помощта.
(5)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (5). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си.
(6)
Комисията получи следните мнения от заинтересованите страни.
-
1.10.2009 г.
TDC A/S и You see
-
1.10.2009 г.
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009 г.
MTV Networks
-
2.10.2009 г.
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009 г.
Boxer TV
-
2.10.2009 г.
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009 г.
TV2 Danmark (получател на помощта)
-
2.10.2009 г.
MTG Viasat (които представиха допълнителна информация с писмо от 15 октомври 2009 г.)
-
2.10.2009 г.
Danish Cable Television Association
-
2.10.2009 г.
SBS Broadcasting Networks Ltd и SBS TV A/S
-
7.10.2009 г.
Telia Stofa A/S
(7)
Тя ги препрати на Дания на 27 октомври 2009 г. Мнението, изпратено със закъснение от Telia Stofa, беше препратено на Дания на 30 ноември 2009 г. На Дания беше предоставена възможността да отговори и нейните мнения бяха получени с две писма, в които се разглеждат различни аспекти на мненията на третата страна: с писмо от датското правителство от 29 януари 2010 г., получено чрез постоянното представителство и регистрирано като получено на 23 февруари 2010 г. и с писмо от 29 март 2010 г., което е регистрирано като получено на 30 март 2010 г., а приложенията към това писмо са регистрирани като получени на 14 април 2010 г. На 8 юни 2010 г. датското правителство предостави допълнителна информация относно приемането на ново споразумение за медийната политика за 2011-2014 г.
(8)
На 9 юни 2010 г. TV2 Danmark A/S представи информационен меморандум относно продажбата на предавателната мрежа на TV2.
(9)
Комисията проведе среща с получателя на помощта TV2 Danmark A/S на 8 юни 2010 г. Като последващо действие след срещата на 30 юни 2010 г. Комисията изпрати въпроси на Дания, на които Дания отговори на 9 юли 2010 г.
(10)
Viasat представи допълнителна информация с писмо по електронната поща от 26 май 2010 г. и с писма, регистрирани като получени на 1 юни 2010 г. и 6 юли 2010 г.
(11)
Дания отговори на 17 август 2010 г. на допълнителните въпроси, отправени от Комисията на 23 и 28 юли 2010 г. Комисията проведе среща с Дания на 14 септември 2010 г., след което Дания предостави допълнителни мнения в писмено изложение от 15 октомври 2010 г.
(12)
Viasat представи допълнителна информация на Комисията на 22 декември 2010 г., а SBS - на 7 февруари 2011 г.
(13)
На 14 януари 2011 г. Комисията изпрати искане за информация на Дания, на което Дания отговори с писмо от 3 февруари 2011 г. Дания поиска провеждането на допълнителна среща с писмо от 28 януари 2011 г. Тази среща беше проведена на 7 февруари 2011 г. Допълнителна информация беше представена на 24 февруари 2011 г.
(14)
По искане на датските власти беше проведена допълнителна среща на 4 март 2011 г. След това Дания представи допълнителна информация с писма, регистрирани като получени на 11, 17 и 18 март 2011 г. и на 6 и 14 април 2011 г. В свое писмо от 11 март 2011 г. Дания уведоми Комисията, че части от плана за преструктуриране („TV2 Alene card“, за който е направено разяснение по-долу) няма да бъдат приложени. На 17 и 18 март и на 6 и 14 април 2011 г. Дания предостави изменени финансови данни като взе предвид това изменение.
(15)
Освен това следва да бъде отбелязано, че на 24 март 2009 г. Viasat Broadcasting UK Ltd подаде заявление за анулиране на решението за помощ за оздравяване в Първоинстанционния съд на Европейските общности (понастоящем Общия съд) (6). В допълнение, на 15 май 2009 г. Viasat Broadcasting UK Ltd поиска Комисията да започне процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС с цел отмяна на решението за помощ за оздравяване (7). Тези искания са свързани с различно решение и не възпрепятстват Комисията да изрази становище относно плана за преструктуриране. При все това с определение от 17 май 2010 процедурата по съдебното дело беше отложена до датата на вземането от Комисията на окончателно решение по делото за преструктуриране (8).
(16)
На 14 декември 2009 г. MTG/Viasat подаде жалба, в която се твърди, че Дания нарушава inter alia членове 106 и 102 от ДФЕС чрез въвеждането на потребителски такси за TV2.
II. ПОЛУЧАТЕЛЯТ: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S е учредено през 2003 г. като дружество с ограничена отговорност, което е притежавано изцяло от датската държава. Дружеството е поело дейността на автономната държавна институция TV2, която е създадена през 1986 г. Danmark A/S има участия в няколко различни дружества, включващи изцяло притежавани дъщерни дружества, асоциирани дружества, съвместни предприятия и миноритарни участия. TV2 Danmark A/S (наричано по-долу „TV2“) е дружество майка на групата TV2 и управлява обществения телевизионен канал TV2 (наричан по-долу също така „основният канал“).
(18)
Настоящ бизнес модел: В минали периоди основният канал TV2 се е финансирал чрез такси за телевизионен лиценз и приходи от реклама. При все това, макар че регионалните канали все още се финансират отчасти по този начин, финансирането чрез телевизионни лицензи за основния канал е приключило през юли 2004 г. и в сила е останало само финансиране чрез приходи от реклама. Понастоящем тези приходи от реклама са единственият източник на доходи за основния канал, освен печалбите от търговските канали. Понастоящем TV2 няма право да събира абонаментни такси за своя основен канал.
(19)
Задължения за обществена услуга: В раздел 38а, параграф 1 от Закона за телевизионното излъчване на Дания се предвижда задължение за обществена услуга за TV2 и в него се посочва, че „дейностите по излъчване на програми, представляващи обществена услуга, се предоставят на цялото население в съответствие с принципите, посочени в член 10“. Тези общи задължения се допълват от по-подробни описания в лиценза за обществена услуга и допълненията към него.
(20)
Комисията прие (9) и по тази точка беше потвърдено от Общия съд (10), че основният канал на TV2 изпълнява задължение за обществена услуга. Дейностите по обществената услуга, които извършва TV2, съставляват повече от […] (11) от неговите разходи (12).
(21)
Освен това основният канал TV2 поема задължение за обществена услуга за излъчване на регионални програми съгласно точка 2.5 от лиценза за обществена услуга на TV2 (13). Регионалното съдържание се доставя чрез регионалните станции на TV2. Осемте регионални станции са независими от TV2. Те се уреждат от раздел 31 et seq. от Закона за телевизионното излъчване на Дания (14). Всяка от осемте регионални станции на TV2 има Съвет на представителите, чийто състав отразява голямото разнообразие от аспекти на регионалната култура и общност. TV2 не може да участва на заседанията на тези Съвети на представителите. На регионалните станции са възложени дейности по обществената услуга съгласно раздел 31 et seq. от Закона за телевизионното излъчване на Дания и в излъчваните от тях програми трябва да се подчертава, че те са регионални подразделения на едно главно дружество. Извършваните от тях дейности се финансират главно чрез лицензни такси (15). TV2 е задължен да предава тези регионални програми в „прозорци“ в хода на излъчване на обичайната програма на TV2 (16). TV2 не може да оказва влияние върху избрания телевизионен формат, напр. за гарантиране на съгласуваност с обичайните телевизионни програми, излъчвания по основния канал. В периодите между националните и регионалните програми TV2 излъчва реклами, които са насочени към регионалния пазар, и задържа приходите от реклама.
(22)
Задължение за „задължителен пренос“: Понастоящем основният канал попада в обхвата на „задължителния пренос“ съгласно раздел 6 от Закона за телевизионното излъчване на Дания, съгласно който разпространителите на SMATV (колективни системи за приемане и разпространение на телевизионни сигнали) (включително кабелните разпространители-търговци) трябва да осигурят достъп до каналите, споменати в разпоредбата (т.е. TV2 и DR) във всички свои пакети (17).
Разпространителите на телевизия, които използват сателит като платформа за разпространение, не са били задължени да включат основния канал TV2 в пакетите от програми, но тъй като каналът е много популярен, те са решили да го включат (18).
(23)
Разпространение на телевизия в Дания: В Дания телевизията се разпространява по пет различни начина, базирани на алтернативни средства за получаване на телевизионен сигнал: разпространение по кабел (разпространители YouSee и Stofa), SMATV (разпространение по местна кабелна мрежа), разпространение чрез сателитна чиния (Viasat и Canal Digital), разпространение по широколентови мрежи (IPTV) и разпространение по наземна мрежа. Към 1 ноември 2009 г. аналоговият наземен сигнал беше изключен, а наземните телевизионни сигнали в Дания бяха цифровизирани. Дружеството Boxer спечели търга за търговски контрол на достъпа и отговаря за предаването на канали с абонамент по наземната мрежа. Понастоящем основният канал TV2 се излъчва безплатно (FTA) без да се събират абонаментни такси за гледането му (19).
(24)
Дейности на TV2: Основният предмет на дейност на TV2 е излъчването и продажбата на телевизионна реклама. Освен това дружеството придобива и продава аудиовизуални права на международните пазари (напр. за Евро 2008 или Олимпийските игри), които то може да излъчва по своите канали или да препродава. TV2 осъществява дейност почти изключително на пазара на телевизионните програми и на други пазари, свързани с медийна дейност в Дания. Основният канал TV2, заедно с радио Danmarks (публично предприятие, което се финансира изключително чрез лицензни такси и управлява два обществени канала), е най-големият телевизионен канал.
Основният канал TV2 понастоящем се конкурира на пазара на телевизионната реклама например с каналите на Viasat TV3 и TV3+. Viasat е собственост на шведското дружество Modern Times Group A/S (MTG), което осъществява дейност също така като разпространител в сателитния сегмент. Освен това TV2 се конкурира за приходи от реклама с SBS A/S, което е собственост на германското дружество ProSiebenSat. Платените телевизионни канали на TV2, каквито са TV2 Zulu и TV2 Charlie, се конкурират с други търговски канали на пазара на едро за разпространение на платени телевизионни пакети.
(25)
Търговски операции: TV2 управлява редица необществени търговски канали, включително TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film и TV2 News. Освен това то притежава 50 % от TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie и TV2 News се финансират чрез абонаменти и реклама, докато TV2 Film се финансира изключително чрез абонаменти.
(26)
Както е потвърдено от Дания (20) и от TV2 Danmark A/S и неговия конкурент Viasat (21), работата на основния канал е от жизненоважно значение за постигане на приходите, реализирани от търговските канали.
(27)
От 2001 г. насам TV2 е задължено да води отделни счетоводни отчети за своите търговски дейности и дейностите по обществената услуга, вж. Наредба № 740 (22). Отчетите се проверяват от външни одитори.
(28)
Друга дейност: В допълнение TV2 Danmark A/S притежава няколко дъщерни дружества или е част от редица съвместни предприятия, свързани с телевизионна дейност, които излъчват на съдържание и радиопрограми, а в предходни периоди е разполагало също така и с мрежа за пренос на радио- и телевизионни сигнали (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M и Fordelingsnet), заедно с канала DR. Според информацията, предоставена от Дания, Broadcast Service Denmark е водещият излъчващ оператор-доставчик в Дания във връзка с планирането, изграждането, управлението и обслужването на предавателни мрежи. Предавателната мрежа е била съвместно притежание на Danske Radio и TV2 пряко или посредством съвместно притежавани сдружения (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 е продало обаче дяловете си в тази мрежа като част от своето преструктуриране.
(29)
Дела, водени на национално равнище, за нарушаване на антитръстовите правила от страна на TV2: Комисията отбелязва, че поведението на TV2 на рекламния пазар е предмет на разследване от страна на датските органи за защита на конкуренцията. На 21 декември 2005 г. датския Съвет по конкуренция реши, че TV2 е нарушило член 102 от ДФЕС и съответните национални законодателни разпоредби чрез използването на отстъпки за засилване на лоялността на рекламния пазар. Това решение беше анулирано от Трибунала по обжалване на спорове във връзка с конкуренцията (Competition Appeals Tribunal) на 1 ноември 2006 г., но след това беше потвърдено при апелативно обжалване пред Висшия съд на Източна Дания на 22 юни 2009 г. Жалба срещу последното съдебно решение беше внесена във Върховния съд, който потвърди решението на Висшия съд на 18 март 2011 г. Делото беше заведено във връзка с предходно дело от 29 ноември 2000 г., в рамките на което датският Съвет по конкуренция е установил, че отстъпките, предоставяни от TV2 през 2000 г., са представлявали злоупотреба с господстващо положение.
III. ДРУГИ НЕПРИКЛЮЧЕНИ СЪДЕБНИ ДЕЛА, СВЪРЗАНИ С TV2
(30)
Подкрепата за дейностите, извършвани от TV2 чрез публични средства преди неговото учредяване и последващата рекапитализация са били предмет на решения на Комисията от 19 май 2004 г. и съответно, 2 февруари 2005 г. (23) В първото си решение Комисията е постановила възстановяването на несъвместима помощ, предоставена на TV2 в размер на 628,1 млн. DKK. Дания е постановила възстановяване от получателя на помощта, ведно с присъщата лихва, и е възстановила сумата от 1 050 млн. DKK от TV2. Във второто решение не са били повдигнати никакви възражения по отношение на съвместимостта с общия пазар на рекапитализацията, която се е състояла от вливане на капитал в размер на 440 млн. DKK и допълнително преобразуване на дълг в капитал в размер на 394 млн. DKK.
(31)
На 22 октомври 2008 г. Общият съд анулира решението на Комисията за възстановяване (24). На 24 септември 2009 г. (25) Общият съд издаде определение във връзка с решението за рекапитализация, в което се заявява, че не е необходимо издаване на решение, тъй като решението за рекапитализация - основаващо се на решението за възстановяване - се основава на хипотези, които вече не са налице, и следователно е лишено от всякакво съдържание и смисъл. Съдът счете, че двете решения представляват два аспекта на един и същ правен въпрос.
(32)
Разследването на Комисията във връзка с гореспоменатото дело е било проведено паралелно с настоящата процедура и решението на Комисията по гореспоменатото дело ще бъде прието едновременно с приемането на настоящото решение.
IV. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
1. Контекст на първоначалния план за преструктуриране
(33)
Както е посочено в решението на Комисията за разрешаване на помощта за оздравяване в размер на 1 000 млн. DKK през 2008 г., TV2 Danmark е срещнало сериозни трудности, свързани с ликвидността, в резултат на големи инвестиции, по-специално в дейността на радиото, по-ниски от очакваните приходи от реклама и по-високи лихвени проценти. Тези потребности от ликвидни средства не могат да бъдат задоволени чрез осигуряване на заеми от частни кредитори (банки). След решението за помощ за оздравяване, Дания представи плана за преструктуриране в рамките на шестмесечния срок, предвиден в насоките.
(34)
Планът за преструктуриране, представен на Комисията на 4 февруари 2009 г. беше изготвен след сключването на споразумение между водещите политически партии в Дания относно добавка към споразумението за медийната политика за периода 2007-2010 г., което бе публично оповестено на 9 януари 2009 г.
(35)
В своето уведомление от 4 февруари 2009 г. Дания представи различни мерки за помощ за преструктуриране, тъй като, според нея, проблемите, свързани с краткосрочната ликвидност и задлъжнялост, посочени в решението на Комисията за помощ за оздравяване, все още са налице. Поради тези проблеми TV2 Danmark A/S беше определено като предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките (26), като Комисията няма никакво основание да се разграничи от това определение в решението за откриване на процедурата, а според Дания TV2 продължава да бъде такова предприятие, дори след получаването на помощта за оздравяване. Това може да бъде доказано от данните, споменати в решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване (27).
(36)
По-късно в хода на производството, и по-специално като реакция на мненията на трети страни, Дания предостави друго актуализирано проучване на Прайс Уотърхаус Купърс (PWC) относно финансовото положение на TV2. Актуализираните данни са обобщени в таблицата по-долу (28).
Развитие на TV2 Danmark A/S
Ключови данни
(Млн. DKK)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Печалба преди данъчно облагане
142
- 213
18
-28
Оборот
1 980
2 251
2 206
2 029
Нетен паричен поток
79
- 550
-73
-60
Нетни лихвоносни дългове
232
564
622
659
Нетни лихвени проценти
10
19
41
31
Нетна стойност на активите
815
598
616
601
Според Дания проблемите на TV2 са резултат, inter alia, от това че предприятието е обществен канал (29), който става все по-нерентабилен и няма устойчив бизнес модел, както и от някои загуби, които произтичат от неуспешни инвестиции.
(37)
Загуби: Поради факта, че приходите от реклама са по-ниски от заложените в бюджета, в съчетание с поредицата от лоши инвестиции (най-вече в TV2 Radio), през 2007 г. TV2 Danmark A/S отчита значителна загуба (214 млн. DKK, възвръщаемост на собствения капитал минус 36 %). Освен това в края на март 2008 г. прогнозите за финансовия резултат за 2008 г. бяха за нова загуба преди данъчно облагане в размер до […] млн. DKK, макар че прогнозата беше считана за силно зависима от промените на рекламния пазар. По подобен начин дружеството отчита загуби и през 2009 г.
(38)
Оборот/пазарен дял: Пазарният дял на основния канал на TV2 претърпя спад години преди предоставянето на помощта за оздравяване и този процес продължава. Лишаването на ТВ2 от традиционното за него бизнес предимство чрез изключването на аналоговата наземна телевизия и въвеждането на DTT (цифрова наземна телевизия) е довело до по-равно разпределение на възможностите от ноември 2009 г. Премахването на задължението за „задължителен пренос“ (вж. съображение 52 по-долу) се очаква да доведе до допълнителни загуби на пазарния дял. От 2003 до 2009 г. „търговският“ пазарен дял на основния канал на TV2 (възрастовата група 21-50 години, която е най-интересната от търговска гледна точка зрителска група) вече е отбелязала спад с 19 % от 56,2 % на 45,6 % (30). Търговският пазарен дял на TV2 се очаква да бъде в размер до […] % през 2013 г. (31).
(39)
Нарастващи дългове/паричен поток/лихвени проценти: Както може да се види от таблицата, нетният лихвоносен дълг на TV2 Danmark A/S бележи значителен ръст от 232 млн. DKK през 2006 г. до 622 млн. DKK през 2008 г. (преди продажбата на мрежата и изплащането на по-голямата част от дълга, нетният лихвоносен дълг е заложен в бюджета в размер на […] млн. DKK през 2010 г.). Таблицата също така показва, че TV2 Danmark A/S е имало отрицателни парични потоци, нарастващи дългове, увеличаващи се лихвени проценти и намаляващи нетни стойности на активите за периода 31 декември 2006 г. - 31 декември 2009 г.
(40)
Анализ на най-благоприятния/най-неблагоприятния сценарий: Първоначалният план за преструктуриране съдържа базов сценарий, най-неблагоприятен и най-благоприятен сценарий с изчисления за чувствителността. Той се основава на пазарни прогнози, които са външни за дружеството (тъй като са изготвени от Прайс Уотърхаус Купърс). Сценариите прогнозират реален темп на нарастване на БВП, като от това произтича очакваният ръст (или спад) на пазара на телевизионната реклама, който, в комбинация с прогнозните стойности на пазарния дял, води до получаване на прогнозни стойности за приходите от реклама на TV2. При базовия сценарий е налице умерено увеличение на БВП ([…] % за 2009 г. и 2010 г., […] % за 2011 г. и […] % за 2012 г.). Прогнозите за пазара на телевизионната реклама бяха за […] в периода 2009-2012 г. от […] млн. DKK до […] млн. DKK в този период ([…] %). Според най-неблагоприятния сценарий ръстът на БВП е по-слабо положителен (нулев през 2009 и 2010 г. и ръст от […] % и […] % съответно през 2011 г. и 2012 г.) и освен това е налице […] в разходите за реклама от […] млн. DKK през 2009 г. до […] млн. DKK през 2012 г. ([…] %). Най-благоприятният сценарий прогнозира малко по-висок ръст на БВП спрямо прогнозата на базовия сценарий и следователно слаб ръст на пазара на телевизионната реклама от […] млн. DKK през 2009 г. до […] млн. DKK през 2012 г. ([…] %).. В комбинация с прогнозираната загуба на пазарен дял, беше прогнозирано, че приходите от реклама на TV2 ще […] с […] %, […] % и […] % за базовия, най-неблагоприятния и най-благоприятния сценарий за периода 2009-2012 г., което е равнозначно на […] от […] %, […] % и […] %.
(41)
Приходите от реклама на TV2 са отбелязали ръст при (геометрична средна) с 1,9 % за периода 1999-2009 г. със стандартно отклонение от 12 % (32). Следователно, предвид зависимостта на бизнес цикъла от приходите от реклама на TV2 и общите икономически перспективи към момента на оценката, прогнозите на PWC за периода 2009-2012 г. не могат да бъдат отхвърлени като неразумни.
(42)
Докладът на PWC беше актуализиран през септември 2009 г., за да се отчетат по-скорошни очаквания, свързани с приходите от реклама и в него се предвижда по-лош сценарий от очакваното в базовия сценарий (33). Пазарът на телевизионната реклама отбеляза спад през 2009 г. с 18,7 % в сравнение със стойността през 2008 г. (34). Приходите от реклама на TV2 спаднаха с 4 % през 2008 г. (от 1 667 млн. DKK до 1 597 млн. DKK) и с допълнителни 24 % през 2009 г. (от 1 597 млн. DKK до 1 220 млн. DKK) (35).
(43)
Дания изтъква, че затрудненията на TV2 се дължат на дълг, произтичащ от големи инвестиции в предходните години, несигурност по отношение на резултата от неприключеното дело за държавна помощ, свързано с TV2, и не на последно място, бизнес модел за обществения канал, който се основава единствено на прихода от реклама. По-специално дейността на радиото е довела до значителни загуби от момента на започването ѝ през 2007 г. През април 2008 г. беше взето решение за прекратяване на дейността на радиото.
(44)
Липса на външно финансиране от банки: В плана за преструктуриране се отчитат съмненията, които банките, финансиращи TV2, имат относно настоящия бизнес модел на основния канал и относно възможния резултат от водените понастоящем съдебни дела, свързани с помощ, предоставена на TV2 в миналото. Планът за преструктуриране ограничава излагането на банките на риск, свързан с дружеството, чрез допълнителни намаления на текущите заеми или кредитните улеснения. Дания е предоставила доказателства за това, че на 22 април 2009 г., след публикуването на отчетите на дружеството, основната банка на дружеството […] е поискала да намали размера на заема и кредитния инструмент, които е предоставила на дружеството (36).
(45)
TV2 беше изправено пред трудности с ипотекирането на своята сграда в Одензе и съобщи, че е намаляла не само стойността на сградите, а също така и потенциалната ипотечна стойност (37). Накрая TV2 обезпечи заем в размер на 80 млн. DKK, предоставен от Nordea bank, което е по-малко от очакваното. По-късно Дания предостави актуализирана информация, свързана с липсата на интерес от страна на банките за предоставяне на търговски заеми. От тази информация става ясно, че нито една от банките, с които е установен контакт ([…], […], […] и […]) не е счела TV2 за кредитоспособно дружество. Това се дължи на очаквания, свързани с развитието на рекламния пазар, който е единственият източник на доходи за TV2. Способността на TV2 за реализиране на приходи е била поставена под въпрос, а неприключените съдебни дела са били счетени за допълнителен рисков фактор (38).
2. Описание на първоначално представения план за преструктуриране и измененията към него
(46)
Според уведомлението представеният план за преструктуриране на TV2 следва да се осъществи в периода 4 февруари 2009 г.-31 декември 2012 г. Той е целял да предприеме мерки срещу слабостите в стопанската дейност на TV2, по-специално неравновесието по отношение на краткосрочните дългове в счетоводния баланс и бизнес модела за обществения канал, който се счита за неустойчив поради това, че се основава единствено на финансиране от циклични приходи от реклама. Планът се състои от следните пет основни компонента: i) финансово преструктуриране, засягащо счетоводния баланс, ii) оперативно преструктуриране, iii) ново финансиране на обществения канал TV2 чрез въвеждане на нов бизнес модел, iv) мерки за помощ и v) компенсаторна(и) мярка(мерки).
(47)
Мерките за финансово преструктуриране е следвало да се състоят главно от следните четири елемента: продажба на 50 % дялово участие в мрежата за пренос на радио- и телевизионни сигнали BSD (39), ипотекиране на търговските сгради в Одензе (Kvaegtorvet), с което се очаква реализирането на […] млн. DKK, отлагане и намаляване на планирани капитални инвестиции и преотстъпване на миноритарни участия, притежавани в някои дружества, които осъществяват дейност в близки медийни сектори, […], Momondo, […] и […]. Чрез тези мерки се е очаквало да се реализират постъпления, надвишаващи […] млн. DKK, част от които са щели да бъдат използвани за намаляване на краткосрочните заеми.
(48)
Обхватът на мерките за оперативно преструктуриране е разширен, за да включва мерки за намаляване на разходите на стойност 280 млн. DKK, които са инициирани през 2008 г. и включват закриване на East Production и неговото сливане с TV2, прекратяване или намаляване на размера на участието на TV2 в […] и допълнителни икономии на разходите в размер на 40 млн. DKK. Освен това след уведомлението TV2 е успяло да въведе допълнителни мерки за икономии на разходите в план, приет на 30 март 2009 г., което включва намаляване на капиталните инвестиции за 2009 г. с 30 млн. DKK, както и допълнителни периодични намаления на разходите в размер на 97 млн. DKK (40).
(49)
Нова мярка за финансиране (такса за крайния потребител) (41) има за цел да разшири обхвата на източниците на стабилен приход за обществения канал TV2. Решението за това беше прието със споразумение от 9 януари 2009 г., сключено между основните политически партии, относно добавка към споразумението за медийната политика за 2007-2010 г.
(50)
Събиране на абонаментни такси: Бизнес моделът за основния канал ще бъде направен устойчив като се позволи на TV2 да въведе от 1 януари 2012 г. такси за крайни потребители, т.е. абонаментни такси, за финансиране на обществения канал. В допълнение, TV2 ще продължи да получава приходи от реклама.
(51)
Таксите ще бъдат начислявани на крайните потребители от разпространителите. Таксата, подлежаща на плащане от крайния потребител, няма да се определя от правителството, а ще се договаря чрез обичайни търговски преговори между TV2 и разпространителите (напр. DTT Boxer). TV2 очаква, че месечната такса, която ще събира от разпространителите, ще бъде приблизително в размер на 10-12 DKK (без ДДС) на домакинство (42). Въвеждането на потребителски такси от 2012 г. има за цел да даде достатъчно време на домакинствата, понастоящем оборудвани с техника по технологията MPEG 2, която може да получава „безплатно“ цифрова наземна телевизия (DR1, DR2 и TV2) да преминат към оборудване с формат MPEG 4. Дания очаква, че въвеждането на този елемент от плана за преструктуриране ще възстанови дългосрочната жизнеспособност на TV2. TV2 очаква приблизително нетно увеличение в размер на […] млн. DKK на приходите от потребителски такси през 2012 г. (43).
(52)
Няма да съществува законодателен акт, задължаващ разпространителите да включат TV2 в своите пакети. Напротив, съществуващото задължение за „задължителен пренос“ ще бъде отменено при въвеждането на потребителските такси (44). Това следва от формулировката на глава 6, член 38, параграф 2, буква а) от действащия в момента Закон за телевизионното излъчване на Дания, който гласи, че ако министърът на културата позволи на TV2 да събира потребителски такси, съществуването на задължението за „задължителен пренос“ следва да бъде преустановено. С други думи, задължението за „задължителен пренос“ ще бъде прекратено автоматично с въвеждането на потребителските такси. Очаква се, че основният канал TV2 de facto ще се разпространява от кабелните мрежи и от асоциациите, пренасящи сигнали чрез антени, по същия начин, по който се разпространява понастоящем. Структурата на пакета може да бъде изменена от разпространителите, като TV2 заеме мястото на съществуващ платен канал.
(53)
Първоначално се е очаквало, че ще бъдат направени изключения от възможността за събиране на такси от крайни потребители, както и че TV2 няма да събира такси от крайни потребители, които не са получавали друг платен телевизионен канал (известен като системата „TV2 Alone card“). Това е трябвало да означава, че крайните потребители, които получават само безплатни (FTA) канали, все още могат да гледат TV2 безплатно. Тази възможност, която се е съдържала в проектопредложение на Министерството на културата от 18 ноември 2010 г., обаче няма да бъде реализирана. Следователно от 2012 г. TV2 ще събира такси от всички крайни потребители, които желаят да получават TV2, за да гледат обществения канал. Възможността за събиране на такси от крайните потребители изисква промяна в лицензните условия на TV2, която ще бъде извършена от Министерството на културата.
(54)
Мерки за помощ в първоначалното уведомление: Съгласно първоначалното уведомление са били са предвидени три типа мерки за помощ в размер на максимум 1 375 млн. DKK, които да придружават преструктурирането. Те са били:
-
подчинен заем в размер на 300 млн. DKK,
-
издаване на гаранция за продажбата на мрежата за пренос на радио- и телевизионни сигнали за очаквана стойност на продажбата от 475 млн. DKK, и
-
временен кредит в първоначален размер на 600 млн. DKK, ако TV2 не е в състояние осигури външно финансиране.
(55)
Дания заяви, че лихвените проценти и гаранционните такси ще бъдат подобни на тези за стабилни предприятия. Тези мерки не са били въведени. Допълнителни подробности могат да бъдат намерени в решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване (45).
(56)
Кредитът в размер на 1 000 млн. DKK, представляващ помощ за оздравяване, разрешен с решение на Комисията от 4 август 2008 г., остава в сила.
(57)
Дания предостави информация относно разходите за преструктуриране и предлага два различни варианта за изчисление в тази връзка. На първо място тя твърди, че преструктурирането на TV2 представлява финансово преструктуриране, при което разходите за покриване на недостига от ликвидни средства в действителност представляват разходи за преструктуриране, т.е. разходи за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност. Дания счита, че каквито и да са тези разходи, те ще бъдат изцяло платени от самото предприятие TV2. Причината за това е, че Дания приема, че към датата на решението на Комисията всички мерки за помощ или няма да са приведени в действие, или ще са били възстановени изцяло (46). Освен това Дания заявява, че в специалния случай, свързан с преструктурирането на TV2, икономиите на разходите следва да бъдат приемани и като разходи за преструктуриране, тъй като икономиите на разходите имат за цел не само да увеличат конкурентоспособността, а също така и да осигурят финансовата жизнеспособност на TV2 от чисто търговска гледна точка (47). Като алтернативен вариант едно по-традиционно изчисление на разходите за преструктуриране, в което не са включени икономиите на разходите, би довело до съсредоточаване върху направените еднократни извънредни разходи, които Дания изчислява на […] млн. DKK за разходи по сделки за преносната мрежа, разходите, свързани с преминаването към платена телевизия (потребителски такси) и съдебните разноски и разходите за консултанти, както и разходите за прекратяване на трудови договори (48).
(58)
Като компенсаторна мярка TV2 първоначално пое задължение да не открива нови телевизионни канали в рамките на периода на преструктуриране, т.е. до 31 декември 2012 г. Дания посочва, че това представлява жертва от страна на дружеството, тъй като новите канали биха направили TV2 по-малко зависимо от приходи от реклама. В света на цифровата телевизия до зрителите по-често се достига чрез специализирани канали, а TV2 посочва, че неговите конкуренти откриват нови канали през този период.
(59)
По отношение на срока на плана за преструктуриране, за който е съобщено, че продължава до 31 декември 2012 г., датските власти изтъкнаха, че е в интерес на TV2 да замени всички държавни помощи на по-ранен етап, като по този начин то ще позволи на периода на преструктуриране по възможност да приключи по-рано (49).
3. Допълнителни промени по време на процеса на преструктуриране
(60)
Както е предвидено в плана за преструктуриране, TV2 е продало предавателната си мрежа на 30 септември 2010 г. на шведското дружество Teracom AB, собственик на Boxer. Реализираните постъпления от продажбата в полза на TV2 са в размер на приблизително 640 млн. DKK преди облагане с данъци, които са били използвани за намаление на дълга на TV2.
(61)
Освен това TV2 е било в състояние да ипотекира търговските си сгради в Одензе, но на по-ниска стойност от първоначално очакваната. Вместо […] млн. DKK, получената от TV2 ипотечна стойност е в размер на само 80 млн. DKK.
(62)
На 4 октомври 2010 г. TV2 е изплатило всички свои тегления от временната кредитна линия, която е била одобрена с решението на Комисията за помощ за оздравяване. TV2 е изтеглило общо 223 млн. DKK от заема, представляващ помощ за оздравяване. До края на 2008 г., т.е. през шестте месеца от периода на помощта за оздравяване, TV2 е изтеглило 208 млн. (50). В контекста на продажбата на предавателната мрежа, която е била по-успешна от прогнозираната в плана за преструктуриране, Дания е изпратила следните изменени данни относно финансовото положение на TV2 (основани на абонаментите за основния канал) (51).
(В млн. DKK)
Реализирани
2009 г.
Приблизително изчислени
2010 г.
Прогнозни данни
2011 г.
Прогнозни данни
2012 г.
Прогнозни данни
2013 г.
Приходи
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Разходи
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
ППЛД (печалба преди облагане с данъци)
-2
25
[…]
[…]
[…]
Печалба преди данъчно облагане от запазени дейности
-28
42
[…]
[…]
[…]
Печалба преди данъчно облагане, от преотстъпени дейности
1
397
[…]
[…]
[…]
Печалба след данъчно облагане
-14
353
[…]
[…]
[…]
Собствен капитал в края на годината
601
952
[…]
[…]
[…]
Нетни лихвоносни дългове в края на годината
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
На 13 октомври 2010 г., […] предложи да осигури на TV2 допълнителен кредит на стойност […] млн. DKK. Това би увеличило размера на дългосрочните заеми на TV2 към […] от […] млн. на […] млн. DKK (52). При все това предложението е предмет на следните две условия:
а)
[…]
б)
[…].
(64)
Въз основа на това до края на 2012 г. TV2 очаква да получи финансови инструменти в диапазон от около […]-[…] млн. DKK. Тези инструменти се състоят от […]-[…] млн. DKK и допълнителни външни кредити в размер на […] млн. DKK (53).
(65)
Освен това Дания е предоставила данни относно капиталовата структура на TV2. Поради проблемите при получаването на външно финансиране и, на свой ред, поради несигурността, свързана с неприключените съдебни дела и бизнес модела на TV2, който е чувствителен по отношение на приходите от рекламата, Дания заяви, че TV2 следва да разчита в по-малка степен на дълга, отколкото на собствения капитал. Освен това Комисията отбелязва несъответствия между размера на финансиране чрез собствен капитал на TV2 при съпоставяне със ситуацията при неговите партньори.
(66)
По-конкретно капиталовата структура може да бъде оценена от гледна точка на показателя за платежоспособност, т.е. съотношението между балансовата стойност на собствения капитал и общата стойност на счетоводния баланс. PWC (финансов консултант на датските органи) показва, че средният (медианен) показател за платежоспособност на сродните на TV2 предприятия е приблизително […] % ([…] % в края на 2009 г.) (54). Средният показател за платежоспособност на сродните на TV2 предприятия е значително по-нисък от показателя за платежоспособност, който се очаква TV2 да има в края на периода на преструктуриране. След продажбата на предавателната мрежа, показателят за платежоспособност на TV2 в края на 2010 г. е […] %. Очаква се да достигне […] % в края на 2011 г. и […] % в края на 2012 г. Според последните прогнози, представени от TV2, нетният съотношението на задлъжнялост (нетният лихвоносен дълг към печалбата преди олихвяване, данъци, обезценяване и амортизация (EBITDA)), следва да бъде в приблизителен размер на […] в края на 2010 г., в приблизителен размер на […] в края на 2011 г. и в приблизителен размер на […] през 2012 г. Средният (медианен) нетен размер на съотношението между дълг и собствен капитал в края на 2009 г. е […] ([…]) в извадка, състояща се от сродните на TV2 предприятия (55).
4. Въздействие на новите финансови параметри върху представения план за преструктуриране
(67)
Дания потвърди, че никой от първоначално предложените в плана за преструктуриране три типа мерки за помощ не е бил въведен, но че Дания е изчаквала решението на Комисията в съответствие със задължението за отлагане, предвидено в член 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (56). В контекста на неотдавнашните промени обаче, от практическо значение са само заемът и кредитните улеснения по плана за преструктуриране в настоящото му състояние (57). Представената мярка за помощ, състояща се от предложена гаранция по отношение на продажбата на предавателната мрежа, е станала неуместна и неприложима (58), тъй като продажбата е била извършена успешно без наличието на гаранция (59). Междувременно се прилага само временната кредитна линия.
С оглед на подобреното финансово положение на TV2 след продажбата на предавателната мрежа, Дания заяви, че всички мерки за помощ могат да бъдат отменени при единственото условие планът за преструктуриране да бъде одобрен (включително възможността за въвеждане на такси за крайния потребител), както и Комисията да приеме решение по „старите“ дела за държавна помощ, което да не включва каквото и да е допълнително изплащане на държавна помощ в полза на правителството на Дания (60). TV2 посочва, че при такъв сценарий то ще разполага с достатъчно средства до 2012 г., когато ще бъдат въведени плащанията на абонаменти за основния канал (61). Планът за преструктуриране като такъв не е оттеглен. По отношение на все още действащия заем, който представлява помощ за оздравяване, понастоящем TV2 не е в състояние да тегли средства от него, тъй като условията (потвърдена от експерт нужда от ликвидни средства), не са изпълнени (62).
(68)
В първоначалния план за преструктуриране Дания е поела ангажимент, че TV2 няма да открива нови телевизионни канали. Освен това по-късно е било разяснено, че този ангажимент е имал за цел да обхване и радиоканалите, но датските власти считат, че тази компенсаторна мярка следва да приключи, когато всички мерки за помощ бъдат отменени, тъй като те считат, че това е краят на периода на преструктуриране (63). По време на разследването на Комисията правителството на Дания взе решение да отправи покана за участие в процедура по възлагане на обществена поръчка за обществен радиоканал (64). Целта на този нов радиоканал е да създаде конкуренция на датския пазар за излъчване на обществени радио програми, на който понастоящем доминира общественият излъчващ оператор DR с дял от почти 80 % от аудиторията. Първоначално TV2 е имало намерение да участва в такава обществена поръчка, в която може да бъде представена оферта само след като мерките за помощ са приключили. При все това по време на разследването Дания потвърди, че TV2 няма да участва в тази обществена поръчка поради провежданото в момента разследване от страна на Комисията (65).
(69)
TV2 заявява, че докато не бъдат приключени съдебните дела само коефициентите на доходност представляват адекватен критерии за оценяване на финансовото положение на TV2 спрямо това на неговите конкуренти. При все това TV2 потвърждава, че капиталовите показатели (като показателя за платежоспособност) ще станат значими само когато несигурността, свързана с бизнес модела, и съдебните спорове бъдат решени (66). Правителството на Дания изрази своето намерение за това, че не следва капиталът на TV2 да бъде оценяван твърде високо и желае да въведе мерки, с които да гарантира, че тази цел ще бъде постигната веднага след въвеждане на таксите за крайните потребители през 2012 г. Правителството на Дания, в качеството си на собственик на TV2, ще гарантира, че веднага след въвеждане на таксата за крайния потребител и нормализирането на финансовото положение, TV2 ще има капиталова структура, която съответства на нормалните пазарни условия.
(70)
За тази цел Дания се е ангажирала да обучи независим финансов експерт в края на 2012 г. или началото на 2013 г., който да извърши анализ на капиталовата структура на TV2, като я сравни с капиталовата структура на други сравними медийни дружества. Ако капиталовата структура на TV2 се отклони значително от медианните или средните показатели на съответната група от сходни предприятия, правителството на Дания е поело ангажимент на заседанието на Общото събрание през април 2013 г. да коригира капиталовата структура, за да подобри положението. Ако са налице основателни причини да не бъде коригирана капиталовата структура, правителството на Дания ще уведоми Комисията за изменение на плана за преструктуриране. Правителството на Дания предприема преструктуриране на капиталовата база чрез плащания на дивиденти, което ще бъде прието на Общото събрание през април 2013 г., а не чрез повишаване на дълга на TV2, като по този начин ще бъде разширен обхватът на счетоводния баланс.
(71)
Освен това Дания се е ангажирала да представи анализа на Комисията, заедно с плановете на правителството за действие в съответствие с анализа, което ще бъде извършено своевременно преди заседанието през април 2013 г.
V. ОБОБЩЕНИЕ НА РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ОТ 2 ЮЛИ 2009 Г. ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(72)
В решението за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че заемите и гаранцията, съобщени в плана за преструктуриране, представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 1 от ДФЕС и разгледа съвместимостта на плана за преструктуриране съгласно член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, сега член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, във връзка с Насоките за преструктуриране на Комисията (67). При все това Комисията проведе консултации по въпроса дали прилагането на член 87 от Договора за ЕО (член 107 от ДФЕС) би възпрепятствало изпълнението на задачата, свързана с обществената услуга радио- и телевизионно разпространение, поверена на TV2.
(73)
Комисията изрази съмнения относно съвместимостта на представения план за преструктуриране по отношение на следното:
-
Ако за момента се приеме, че TV2 Danmark A/S е било предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките, Комисията е приканила за представяне на коментари по този въпрос, като се отчете фактът, че конкурентите на TV2 са посочили, че проблемите с паричните потоци са възникнали по вина на самото TV2, били са лесно разрешими и не са имали въздействие върху фундаменталната жизнеспособност на дружеството. Освен това конкурентите са заявили, че през 2008 г. TV2 е било рентабилно.
-
Като се има предвид, че планът за преструктуриране трябва да включва преотстъпването на дейности, които дори след преструктурирането биха носили загуби в структурно отношение (68), Комисията си зададе въпроса дали мерките в плана за преструктуриране са можели сами по себе си да направят TV2 рентабилно дружество. Освен това Комисията не беше в състояние да потвърди достоверността на общите пазарни прогнози, които са в основата на плана (напр. промени на рекламния пазар, ръст на БВП, поддържане на дял от зрителската аудитория на TV2).
-
Предвид икономическата ситуация, в която започва изпълнението на плана, неговият дълъг срок беше поставен под въпрос.
-
Освен това, тъй като успешното привеждане в действие на мерките за финансово и оперативно преструктуриране, които се съдържат в плана за преструктуриране до 2010-2011 г. би могло да доведе до отпадане на необходимостта от въвеждане на потребителски такси за канал TV2 за осигуряването на дългосрочна жизнеспособност на TV2 Danmark A/S, и тъй като липсва оценка на въздействието на тези такси върху конкуренцията, възниква въпросът дали вече решеното автоматично поетапно въвеждане на таксите до 2012 г. е целесъобразно.
-
Комисията изрази опасения дали единствената компенсаторна мярка за отлагане относно пускането на нови телевизионни канали е пропорционална на помощта, размера и относителната важност на TV2 Danmark A/S на пазарите, на които дружеството извършва дейност (69).
-
Комисията повдигна въпроса дали помощта би могла да бъде използвана не само за покриване на разходите по преструктурирането, а и за финансиране на агресивно пазарно поведение.
VI. ОБОБЩЕНИЕ НА ГЛЕДНИТЕ ТОЧКИ НА ДАТСКИТЕ ВЛАСТИ
(74)
Следва да бъде отбелязано, че в следното обобщение на мненията на Дания и трети страни не са представени мнения, които се отнасят до функционирането на системата TV2 Alene card, тъй като тази част от плана за преструктуриране няма да бъде реализирана.
(75)
Датските власти твърдят, че TV2 е предприятие в затруднено положение, както е видно от доклада на PWC (70), който по-късно беше актуализиран (71). Тази гледна точка беше потвърдена също от реакцията на трети страни (72).
(76)
Съгласно доклада на PWC, изготвен малко преди уведомлението за преструктуриране, TV2 не може да се възстанови чрез собствени ресурси или чрез пазарно финансиране. Дания заявява също, че планът за преструктуриране, представен на Комисията, се базира на реалистични хипотези и сценарии, като същевременно показва, че ще бъде възстановена дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Състоянието на рекламния пазар обаче се е влошило по отношение на базовия сценарий на плана за преструктуриране. Стойността на рекламния пазар е намаляла с 19 % през първата половина на 2009 г. и приходите от реклама на TV2 са спаднали с 24 % през 2009 г. Мерките за преструктуриране ще бъдат изпълнени възможно най-скоро, с изключение на въвеждането на потребителски такси, при което оперативните и техническите затруднения налагат отлагане до 2012 г. Освен това в по-късно писмено изложение Дания заяви, като отново се основава на прогнозните стойности на PWC, че прогнозата всъщност се е влошила след изготвянето на първоначалния план за преструктуриране и че ППЛД на TV2 през 2009 г. е била с […] млн. DKK по-ниска от разчетеното в плана за преструктуриране (73). Дания отбелязва също, че дружеството, както е доказано от извлечения от различни банки, не може да получи външно финансиране, тъй като банките поставят под съмнение бизнес модела на основния канал, настроени са критично към цикличните приходи от реклама като източник на приходи и считат за проблематична несигурността, произтичаща от неприключените съдебни дела.
(77)
Мерките за оперативно и финансово преструктуриране са анализирани като представляващи максимумът, който може да бъде осигурен, без да се компрометира качеството на излъчваните програми по обществения канал TV2. Мерките ще принудят TV2 да използва по-добре своите активи, като по този начин помощта се сведе до необходимия минимум.
(78)
След като продажбата на предавателната мрежа се оказа по-успешна от очакваното, по-късно правителството увери, че всички мерки за помощ могат да бъдат отменени и да не се изпълняват, след като Комисията одобри плана за преструктуриране и решението по неприключеното дело за държавна помощ от 19 май 2004 г. не изисква по-високи суми на изплащане (74).
(79)
Потребителските такси, които не представляват държавна помощ, осигуряват по-стабилен приход от дейността и ще представляват гаранция за банките по отношение на бизнес модела на TV2. Предполага се, че в резултат на преструктурирането маржът на ППЛД на дружеството като цяло би бил между […] и […] %, което би позволило на дружеството да се справи със свои собствени средства.
(80)
Въпреки че не е възможно да се предвидят промените в ценообразуването и структурата на пакетите на разпространителите, въвеждането на потребителски такси за TV2 не трябва да води до непряко финансиране от или намаление на капацитета за конкурентите на TV2. Това ново финансиране се счита за промяна в базовите условия за дългосрочно финансиране на TV2, която ще осигури на TV2 равнопоставеност с частните ѝ конкуренти (75).
(81)
На последно място датските власти заявяват, че предложената компенсаторна мярка за отлагане на пускането на нови телевизионни канали (понастоящем също радиоканали) представлява реална жертва за TV2 Danmark A/S поради неговата стратегия за диверсификация с цел запазване на цялостен пазарен дял, загубата на приходи и предимството на първия, което ще даде на своите конкуренти, които понастоящем пускат нови канали и ще продължат да правят това. По-късно Дания реши, че мярката следва да бъде прекратена, когато всички мерки за помощ са били отменени, т.е. считано от датата на настоящото решение.
(82)
По отношение на идеята, предложена в решението за откриване на процедурата - за изменяне на способността на TV2 да излъчва първокласно съдържание - Дания посочва, че задължението за предоставяне на обществена услуга на TV2 обхваща спорта, включително важните спортни събития, и помощта за филмови продукции. В допълнение Дания твърди, че стандартните договори пречат на TV2 да прехвърля права на трети страни, което фактически забранява провеждането на търгове.
(83)
Дания счита, че процесът на преструктуриране отговаря на разпоредбите на член 107, параграф 3, буква в) на ДФЕС. При все това Дания признава, че съгласно прогнозните стойности на PWC за приходите основният канал ще продължи да работи на загуба след края на периода на преструктуриране (76). Дания посочва, че TV2 е задължено да изпълнява мисия за обществена услуга, която не може да прекрати. Това специално положение на TV2, което се дължи на неговата мисия за обществена услуга, следва да бъде взето предвид при оценката на случая в съответствие с насоките за оздравяване и преструктуриране или член 106, параграф 2 от ДФЕС. Би било безсмислено от търговска гледна точка да се закрие общественият канал, тъй като той осигурява важни полезни взаимодействия между основните и нишовите канали.
VII. ОБОБЩЕНИЕ НА ГЛЕДНИТЕ ТОЧКИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ ТРЕТИ СТРАНИ
(84)
В своите мнения TV2 се позовава най-общо първо на това, което счита за ключови аспекти при оценката на плана за преструктуриране.
(85)
TV2 заявява, че главната му дейност се основава на мащабни и скъпи задължения за обществена услуга, които регулират основния канал на предприятието. TV2 посочва, че тази дейност понастоящем представлява повече от […] % от разходите на главния канал.
(86)
TV2 се позовава на политическото решение, довело до настоящата ситуация. Датското правителство и страните, които подкрепиха текущото споразумение за медийна политика, се договориха, че съгласно плана за преструктуриране няма да бъде повторно въведена обществена компенсация на разходите, които TV2 прави при изпълнението на своите задължения за обществена услуга. От друга страна беше решено да се въведе устойчив пазарен бизнес модел за TV2, който би гарантирал, че предприятието може да се конкурира на съответните пазари въпреки своите задължения за обществена услуга - решение, което беше приветствано от TV2. TV2 твърди, че най-важният елемент в този контекст е отмяната на предишната забрана върху налагането на потребителски такси за основния обществен канал, което влиза в сила на 1 януари 2012 г. TV2 заявява, че помощта не включва оперативни или търговски преимущества, а единствено гарантира, че TV2 ще може да използва възможностите за финансиране, достъпни за неговите конкуренти. TV2 твърди, че неговият основен канал не може да бъде разглеждан изолирано, тъй като и основният канал, и нишовите канали допринасят за финансовия резултат на групата. TV2 няма право при никакви обстоятелства да не изпълнява своята мисия за обществена услуга, което следва да бъде взето предвид, когато се прилагат насоките или член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(87)
TV2 отбелязва, че въпреки факта, че доминира на датския пазар на телевизионната реклама, конкуренцията на този пазар е силна и се характеризира с присъствието на финансово стабилни мултинационални групи. TV2 заявява също, че неговите основни конкуренти не са възпрепятствани от навлизане на пазара, тъй като са пуснали редица нови канали на датския телевизионен пазар (например SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) и Canal 9 (Bonnier).
(88)
Освен това във връзка с конкурентното положение на датския телевизионен пазар, TV2 заявява, че е претърпяло значителен спад както на пазарния дял, така и на дела на зрителската аудитория (77), което […], inter alia, се дължи на изключването на аналоговия сигнал през ноември 2009 г. TV2 твърди също, че забраната върху пускането на нови телевизионни канали до 2012 г. допълнително ще намали конкурентоспособността на TV2 и по този начин ще отслаби предприятието.
(89)
Що се отнася до пазара на платени телевизионни канали TV2 посочва, че групата няма господстващо положение на този пазар, като отбелязва също, че единственият голям търговски датски телевизионен канал, който не действа на пазара, е общественият канал на TV2. В допълнение към това TV2 изчислява, че нишовите канали понастоящем имат приблизителен дял от […] % от пазара на платени телевизионни канали, и очаква общият пазарен дял на станцията да се повиши до около […]-[…] %, след като TV2 започне да налага потребителски такси за основния обществен канал през 2012 г.
(90)
TV2 посочва, че не е могло да получи заеми от банки и че не е било лесно дори да ипотекира своето имущество в Kvaegtorvet. TV2 посочва, че несигурността, която произтича, inter alia, от неприключените дела за държавна помощ, е възпряла банките да предоставят необходимото финансиране. TV2 счита, че продължителността на плана за преструктуриране е подходяща и посочва, че всяко подобрение на неговото финансово положение ще засегне единствено усвояването на кредита, а не неговия бизнес модел, което следва да гарантира доходността на TV2 в средносрочен и в дългосрочен план.
(91)
TV2 твърди, че въвеждането на такси за крайни потребители за основния обществен канал не включва държавна помощ, а само осигурява на канала същите възможности, като тези на неговите конкуренти, да използва най-конвенционалните пазарни средства, за да действа на пазара, а именно да таксува потребителите, които са избрали да ползват неговите услуги. Нарушаването на конкуренцията би могло да бъде поправено чрез прилагане на член 101 или член 102 от ДФЕС. Според TV2 таксата за крайния потребител, наред с останалите елементи на плана за преструктуриране, не води до нарушаване на конкуренцията на съответните пазари. В това отношениe TV2 твърди, че планът ще гарантира, че групата TV2, по-конкретно основният обществен канал, ще разполага с необходимата ликвидност до въвеждането на такси за крайни потребители. TV2 заявява също, че повторното алтернативно въвеждане на непазарно финансиране като компенсация за обществена услуга не трябва да се предпочита пред въвеждането на такси за крайни потребители, като се има предвид законодателството за държавната помощ.
(92)
TV2 подчертава, че забраната да пусне нови канали представлява реална жертва. То посочва, че с преминаването към цифрова телевизия и продажбата на неговата мрежа то губи преимуществото, което е имало до този момент като съсобственик на мрежата. В отговор на въпроса от решението за откриване на процедурата дали продажбата на определени програми на трети страни или ограниченията върху телевизионното излъчване (например на спортни програми) следва да бъдат взети предвид, TV2 отговори, че стандартните договори възпрепятстват TV2 от прехвърляне на права на трети страни. Датските художествени и спортни програми са част от програмите на TV2, представляващи обществена услуга.
(93)
SBS не вижда причина поредицата от вероятно лоши управленски решения да доведе до промяна в модела на финансиране със значителен нарушаващ ефект върху конкуренцията. SBS констатира, че като се изключат лошите инвестиционни решения, TV2 е постигнало положителни резултати през периода 2004-2008 г. и има господстващо положение на пазара на телевизионната реклама. То счита също, че планът за преструктуриране далеч надхвърля необходимото. Нетната настояща стойност на правото да се изискват такси за крайни потребители е много по-голяма от разчетения оптимален собствен капитал, както е отбелязано в решението за рекапитализация. SBS посочва също, че помощта, отпусната на регионалните канали под формата на лицензни такси в размер на около 400 млн. DKK на година, следва да бъде включена в оценката на въздействието на плана за преструктуриране.
(94)
SBS заявява, че нито TV2, нито някое от неговите дъщерни дружества отговарят на условията за помощ съгласно насоките за преструктуриране. В това отношение SBS посочва, че в своя първи шестмесечен отчет за 2009 г. TV2 Denmark е имало нетен собствен капитал в размер на 644,9 млн. DKK и че дружеството не отговаря на критериите за процедура по несъстоятелност. Всяка загуба, произтичаща от задължението за обществена услуга, следва да бъде анализирана в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС, което не е приложено от датското правителство.
(95)
SBS твърди, че трябва да се направи правилна оценка на разпределението на разходите между различните части на групата TV2, особено като се има предвид, че разходите на нишовите канали са много ниски в сравнение с тези на конкурентите. Основният канал е считан за самостоятелна функция, която би могла да стане печеливша при подходящи стандарти за ценообразуване.
(96)
SBS твърди, че групата TV2 е била печеливша през периода 2004-2008 г., ако не се вземат предвид преустановените вече губещи дейности, като TV2 Radio, и последиците от решението на Комисията за възстановяване. Във всеки случай TV2 можеше да е печелившо, например чрез намаляване на разходите.
(97)
Освен това SBS оспорва пазарния анализ, представен от Дания. По-специално SBS изразява несъгласие с прогнозите за рекламния пазар, чиито стойности то очаква да нарастват от 2010 г. (78).
(98)
SBS заявява, че планът за преструктуриране, ако бъде одобрен изобщо, следва да бъде ограничен до срока, който ще бъде необходим, за да бъдат продадени активи с цел решаване на проблемите с ликвидността.
(99)
SBS заявява, че въвеждането на такси за крайни потребители ще има на практика същия ефект като увеличението на лицензните такси и следва да се счита за държавна помощ в съответствие с Дело C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Съществуват съществени разлики с Дело C-345/02 (Pearle), защото мярката е въведена по самостоятелната инициатива на Дания и TV2 и защото потребителските такси не са предназначени за конкретни цели, избрани от зрителите.
(100)
SBS подчертава значението на анализа на таксите за крайни потребители в рамките на помощта за преструктуриране. Евентуално споразумение за въвеждане на такси за крайни потребители вероятно ще засегне пазарното поведение на TV2 и поведението на съответни трети страни като банки, считано по-рано от датата на одобрението на плана за преструктуриране, отколкото от датата на въвеждането на такси за крайни потребители. То критикува също факта, че не съществува горна граница за размера на таксите за крайни потребители, които TV2 може да налага, нито условията за тяхното използване. Таксите за крайни потребители могат също да се използват за финансиране на търговски дейности.
(101)
SBS заявява също, че въвеждането на такси за крайни потребители не отговаря на понятието „обществена услуга“. Това означава, че помощта за преструктуриране като такава не може да бъде обоснована съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, освен ако не бъдат изоставени плановете за въвеждане на потребителските такси. SBS заявява също, че са явни антиконкурентните последици от потребителските такси и по-специално, че те могат да принудят някои оператори да напуснат пазара, както и че ще позволят на TV2 да инвестира дори още по-агресивно в ново съдържание. Това би било неблагоприятно, тъй като TV2 се отличава с господстващо положение на рекламния пазар.
(102)
SBS заявява, че съществува необходимост от достатъчно строги компенсаторни мерки. Ето защо то предлага първо да не бъде разрешено на TV2 да въведе потребителски такси. Второ, следва да бъдат организирани публични търгове, за да се гарантира по-правилно ценообразуване при вътрешно прехвърляне, когато TV2 продава програми на свои дъщерни дружества. Трето, регионалните канали TV2 могат да бъдат прехвърлени на Danmarks Radio, тъй като регионалните канали получават значителна държавна помощ и тъй като домакинствата, които плащат лицензна такса и получават платени телевизионни канали, биха плащали повторно за регионалните канали на TV2. Четвърто, от TV2 следва да се изиска не само да не пуска нови търговски канали, но също да продаде поне някои от съществуващите канали. На последно място TV2 следва да бъде задължено да позволи в своята мрежа реклама от конкурентни оператори.
(103)
SBS предлага също да бъдат взети редица предпазни мерки, за да се гарантира, че TV2 няма да използва помощта и/или потребителските такси, за да нарушава конкуренцията. Първо, на Дания не трябва да бъде разрешено да прилага дискриминационни потребителски такси. Второ, на TV2 не трябва да бъде разрешено да обвързва основния канал с другите канали на пазара за разпространение и следва да бъде задължено да предлага TV2 като самостоятелен канал. Трето, на TV2 следва да бъде забранено да използва помощта или потребителските такси за друга дейност освен за основния канал, както и да прави дъмпинг на цените на рекламния пазар. Четвърто, TV2 следва да бъде задължено да поеме задължение да не използва лишени от прозрачност отстъпки.
(104)
Viasat настоява, че TV2 не е предприятие в затруднено положение, като посочва по-специално печалбата през 2008 г. То заявява, че TV2 ще бъде печелившо в бъдеще, като се позовава, inter alia, на печалбата на TV2 за първата половина на 2009 г. (която прогнозира печалба от 249 млн. DKK преди данъчното облагане). Предвид по-късната информация, че TV2 в действителност е реализирало загуба през 2009 г., Viasat счита, че тази малка загуба следва да се свърже с цялостен спад на рекламния пазар в размер на 18,7 % в сравнение с 2008 г. То посочва, че TV2 е успяло понастоящем да коригира разходите си спрямо текущата търговска и финансова среда. Що се отнася до загубите през 2007 г., Viasat посочва, че те се дължат основно на TV2 Radio, което впоследствие беше продадено. TV2 действително е регистрирало спад в оборота през 2008 г., но това са направили повечето предприятия, и TV2 все пак е успяло да увеличи своята печалба преди данъчното облагане.
(105)
Viasat заявява, че няма данни за необходимост от краткосрочни парични потоци. Напротив, TV2 неотдавна е изразходило значителна сума за купуване на нови филми, като също е увеличило своите разходи, което според Viasat се дължи на увеличение на броя на неговите програми, увеличение на разходите в областта на общите художествени предавания и на свръхинвестиции в скъпи датски художествени продукции (79).
(106)
Viasat подчертава по-подробно, че въпреки голяма част от лихвоносния дълг на TV2 да е все още краткосрочен, това не представлява проблем, при положение, че TV2 може да го рефинансира. Финансовите разходи на TV2 са намалели през 2009 г. от 49,2 млн. DKK на 19 млн. DKK. TV2 е изразходвало също значителен обем средства за купуване на ново съдържание. Освен това отрицателният паричен поток през периода 2006-2008 г. се е дължал основно на необичайно големите инвестиции, а не на разходи, свързани с оперативни дейности на TV2. Следователно отрицателният паричен поток е можел да бъде елиминиран чрез отлагане или намаляване на инвестициите. По същия начин причината за увеличаване на дълга на TV2 е в това, че TV2 е направило значителни инвестиции през периода 2006-2008 г.
(107)
Viasat посочва също, че тежестта на лихвата изглежда е намаляла от 2008 г. насам. Viasat поставя под съмнение също дали TV2 има проблеми при получаването на заеми, тъй като изглежда, че TV2 е опитало да получи заеми единствено от Danske Bank. Също така това се случва в момент, в който получаването на заем е било по-трудно от сега.
(108)
По отношение на външните фактори Viasat се съгласява с допускането за ръст на БВП от 1,02 % на година, посочено в решението за откриване на процедурата. Viasat отбелязва по-специално, че прогнозите, свързани с растежа на рекламния пазар, направени от PWC, на които разчита датското правителство, са значително по-консервативни от тези на другите, особено от прогнозите, направени от предприятия, които са активни на пазара. В своите мнения относно решението за откриване на процедурата Viasat представя своя собствена прогноза за групата TV2 за периода 2009-2019 г. (доклад Audon Partners), което показва, че TV2 няма да бъде принудено да напусне този бизнес в краткосрочен или средносрочен план.
(109)
По отношение на рентабилността на обществения канал Viasat подчертава, че в групата TV2 са налице такива взаимодействия, че е невъзможно да се разгледа рентабилността на всяка една дейност поотделно. Следователно основният канал не следва да бъде оценяван самостоятелно. Независимо от това, ценообразуването при прехвърляне между TV2 и нишовите канали е неправилно, тъй като цената е значително по-ниска от разходите. Viasat предоставя разчети за рентабилността, в които разходите са поделени спрямо оборота на каналите. Освен това Viasat заявява, че в сравнение с резултатите на подобни медийни дружества, финансовите резултати на нишовите канали сочат убедително, че отчитането по видове дейност в група TV2 следва да не бъде взето предвид. Накрая Viasat отбелязва, че TV2 би могло да продаде на търг правото за препредаване на своите най-атрактивни програми, с изключение на програмите за спортни мероприятия, напр. драматичните, художествените и документалните програми, за да увеличи печалбите за основния канал. Освен това Viasat изразява опасения, че помощта може да бъде използвана за агресивно пазарно поведение и заявява, че в миналото TV2 е инвестирало в придобивания на серии от драматични сериали чрез подбиване на цените на конкурентите, повишило е цените за новини на TV2 и е предоставило отстъпки.
(110)
В случай че Комисията стигне до заключението, че е налице необходимост от помощ, тази помощ следва да бъде насочена към прекия проблем, т.е. по-скоро проблема с паричните потоци, отколкото проблема с дейностите. Това означава, че на TV2 не следва да бъде разрешено да стане платен телевизионен канал, тъй като би било достатъчно да му бъде предоставен кредит. Освен това въвеждането на потребителски такси ще предостави на TV2 финансови средства, с които то ще може да продължи своето неправомерно поведение на рекламния пазар и се рискува елиминирането на конкурентите от пазара. Освен това Viasat изразява съмнение за това дали схемата е в съответствие със задължението на TV2 за предоставяне на универсална обществена услуга.
(111)
Viasat изтъква главно антиконкурентното въздействие на потребителските такси, тъй като те ще изместят програмите на другите оператори към по-скъпи пакети от програми, което за тях ще доведе до загуба на приходи от абонаменти и реклама.
(112)
В допълнение Viasat твърди, че в действителност предложените компенсаторни мерки не представляват жертва, тъй като така или иначе допълнителни канали не могат да бъдат включени. Както е посочено по-горе, Viasat отбелязва, че TV2 е можело да продаде на търг правото за препредаване на неговите най-атрактивни програми (с изключение на програмите за спортни мероприятия), напр. драматичните, художествените и документалните програми, за да увеличи печалбите за основния канал.
(113)
На последно място Viasat заявява също, че е малко вероятно член 106, параграф 2 да може да бъде приложен от датското правителство.
(114)
Boxer заявява, че въвеждането на потребителските такси отчасти ще помогне за преодоляване на текущото антиконкурентно положение, в което Boxer, за разлика от всеки друг доставчик на платформа, не може да използва от търговска гледна точка факта, че излъчва TV2. Boxer предлага ценообразуването на TV2 да бъде подложено на проверка, или политическа, или от страна на органите за защита на конкуренцията.
(115)
По отношение на помощта за преструктуриране, някои страни поставят въпроса дали TV2 е предприятие в затруднено положение (ASK) и дали компенсаторните мерки в ситуация на задоволен пазар не са твърде слаби (FDA). Някои обаче заявяват, че ако дружеството е в затруднено положение, налагането на потребителски такси би могло да бъде обсъдено (DI, TDC). Някои страни считат, че периодът на преструктуриране е твърде дълъг (Discovery). Други заявяват, че ако преди 2012 г. TV2 е икономически стабилно дружество, не следва да му бъде позволено да въведе потребителските такси.
(116)
Относно таксите за крайни потребители: Някои страни (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) изтъкват, че потребителските такси ще доведат до изместване на малките канали от съществуващите платени телевизионни пакети или до задължаване на клиентите да плащат по-високи цени.
(117)
Някои страни считат, че такса за краен потребител в размер на 25 DKK е твърде висока (FDA, TDC). Освен това FDA счита, че събирането на такива такси от крайните потребители не е съвместимо с ролята на TV2 на обществен излъчващ оператор
VIII. ОЦЕНКА СЪГЛАСНО ПРАВИЛАТА ЗА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
1. Обхват на оценката
(118)
Както може да бъде видяно от писменото изложение на Дания, представеният план за преструктуриране не е бил оттеглен. Дания заявява, че не съществува необходимост от мерки за помощ, както и че всички мерки за помощ ще бъдат отменени веднага след като планът за преструктуриране, включващ таксите за крайните потребители, бъде одобрен и от TV2 не се изисква да извършва допълнителни плащания, произтичащи от двете разследвания, включващи TV2, които са били извършени от Комисията (80). С други думи Комисията все още не е получила безусловно потвърждение от Дания, че тези мерки вече не са част от плана за преструктуриране и следователно, че те вече не попадат в обхвата на официалното разследване на Комисията.
(119)
Единственото изключение е предложената гаранция за продажбата на предавателната мрежа, която няма да бъде предоставена, тъй като тази продажба вече е била осъществена и следователно вече не е от практическо значение за делото. Комисията вече не разглежда тази мярка като подлежаща на уведомяване.
(120)
Поради това по-долу Комисията все пак ще оцени останалите мерки, за които е постъпило уведомление (заем и временни кредити и кредити за преструктуриране), както и кредита от разрешението за помощ за оздравяване, който остава в сила.
2. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(121)
Член 107, параграф 1 от ДФЕС гласи:
„Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“
(122)
За да бъде приложим член 107, параграф 1 от ДФЕС, е необходимо да съществува мярка за помощ, която може да бъде приписана на държавата, предоставя се чрез ресурси на държавата-членка, засяга търговията между държавите-членки и нарушава конкуренцията на общия пазар като предоставя селективно икономическо предимство на определени предприятия. Прилагането на тези условия спрямо въпросните мерки е разгледано по-долу.
2.1. Ресурси на държавата-членка
(123)
Подчиненият заем и временните кредити от първоначалната помощ за оздравяване и съгласно плана за преструктуриране (81) включват финансови средства, отпуснати от правителството със съгласието на Folketinget от държавния бюджет на Дания, поради което те представляват ресурси на държавата-членка.
(124)
Дания изтъква, че лихвените проценти и таксите са такива, каквито се прилагат на пазара спрямо предприятията в добро състояние. Чрез прилагане на същите условия спрямо предприятие в затруднено положение, каквото е TV2, Дания жертва ресурси на държавата-членка. Причината е, че частният кредитор би отчел финансовите затруднения на TV2 и или изобщо не би предоставил заем или кредит, или би направил това при лихви, които по-високи от лихвите за предприятия в добро състояние.
(125)
Комисията констатира, че правото, предоставено на TV2 да събира такси за крайните потребители към 2012 г. не представлява ресурси на държавата-членка по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Таксите за крайните потребители са с произход от частни лица (82) и се плащат директно от потребителите на разпространителя като възнаграждение за гледане на канала TV2. TV2 трябва да започне обикновени търговски преговори с разпространителя, за да включи своя канал в цифров пакет и да договори приемливо възнаграждение. Не съществува правна разпоредба, която принуждава разпространителя да включи основния канал на TV2 в своя пакет, тъй като съществуващото понастоящем задължение за „задължителен пренос“, предвидено в член 6 от Закона за телевизионното излъчване на Дания, ще бъде отменено с въвеждането на системата за събиране на такси от крайните потребители. Нито таксите за крайните потребители, нито техният размер подлежат на постоянен контрол от страна на правителството и на него не му се предоставя информация за тях (83). Правителството не участва в определянето на цени, което е търговско решение на TV2, нито пък събира таксите за TV2, не ги контролира и не разполага с тях по какъвто и да било начин.
(126)
Потребителските такси не могат да бъдат определени като тъждествени на лицензната такса, както е заявено от SBS. SBS твърди, че потребителските такси на практика ще имат същия ефект за домакинствата като увеличението на лицензните такси, тъй като оперативните пакети на разпространителите винаги ще включват TV2 Danmark. Този задължителен елемент, заедно с факта, че потребителските такси могат да бъдат изменени само чрез законодателно изменение (84), следва да ги определи като държавна помощ (85). Във връзка с това SBS цитира съдебната практика на съда по дело Essent Netwerks (86).
(127)
При все това, противно на съществуващото в предходен период споразумение за лицензните такси в Дания, което Комисията в действителност е счела за държавна помощ (87), крайните потребители не са задължени по закон да плащат таксите, а да плащат възнаграждение като част от договорно споразумение, което те сключват доброволно. Освен това таксите не се събират от публична институция, какъвто е бил случаят с лицензната такса, а от частния оператор Boxer и други частни разпространители на различните платформи. Държавата няма да участва в действия за правоприлагане в случаи, в които потребителите не плащат таксите; разпространителят ще трябва да заведе граждански иск, за да получи плащането.
(128)
Фактът, че на TV2 е предоставено правото за събиране на абонаментни такси чрез промяна на лиценза, предоставен от Министерството на културата, не е достатъчен, за да се установи наличието на ресурси на държавата-членка. Това не е случай на държавна намеса, който води до загуба на ресурси на държавата-членка. Във връзка с това позоваването от страна на SBS на делото Essent Netwerks не е от практическо значение. В параграф 73 от цитираното съдебно решение се установява разграничение между ситуацията по дело Essent и тази по дело Pearle (88), като се посочва, че в първото от тези дела, въпросната такса е била включена в политика, определена от властите. За да се направи разграничение между делата, в дело Essent съдът споменава въвеждането на таксата от законодателните органи, но не предвижда, че всяка държавна намеса по закон автоматично води до участие на ресурси на държавата-членка. Това става ясно от цитирането на самото съдебно решение по дело Essent, тъй като в параграф 74 от това решение се прави допълнително разграничение на делото от делото Preussen Elektra, което включва законодателен акт (и в което не е установено наличието на държавна помощ), задължаващ доставчиците на електроенергия да закупуват електроенергия, произведена в областта, в която те извършват доставки, от възобновяеми енергийни източници на минимална цена. Съдът заявява, че по дело Essent въпросните предприятия са били назначени за „управление на ресурс на държавата-членка“, противно на ситуацията по дело Preussen Elektra (89). В разглеждания случай TV2 не е призовано от държавата да управлява ресурс на държавата-членка. Промяната в лиценза привежда в действие само вече съществуващо право на допълнителен източник на доход (за законодателството вж. раздел 38а, параграф 2 от Закона за телевизионното излъчване на Дания).
(129)
Поради това Комисията констатира, че таксите за крайните потребители не представляват ресурси на държавата-членка по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
2.2. Селективно предимство
(130)
Включените ресурси на държавата-членка предоставят икономическо предимство на TV2 поради това, че едни и същи финансови инструменти при пазарни условия биха довели до по-високи стойности на заемите или по-високи такси, ако пазарните оператори са се споразумели да предоставят допълнителни средства на получателя в предвидения размер. Според доказателствата, представени от Дания, нито един оператор не е пожелал да направи това.
2.3. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията
(131)
Тези ресурси ще позволят на TV2 да продължи да оперира на пазари, на които понастоящем то осъществява дейност. Тези пазари включват пазара(ите) за продажба и закупуване на права за излъчване, пазара(ите) за платени телевизионни услуги и пазара на телевизионната реклама в Дания. На тези пазари TV2 се конкурира с излъчващи оператори, каквито са SBS или Viasat, наред с други. От това следва, че чрез поставянето на TV2 в по-благоприятно положение въпросната помощ нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на тези пазари.
(132)
Засегнатите пазари, какъвто е пазарът на закупуване и продажба на права за излъчване и пазара на телевизионната реклама за продукти от други държави-членки, предназначени за продажба в Дания, са част от търговията между държавите-членки (90). Освен това някои конкуренти на TV2 Danmark A/S излъчват своите канали от Обединеното кралство и/или са дъщерни дружества на групи, учредени в други държави-членки, чието решение за оставане или увеличаване на техните дейности на датския пазар може да бъде повлияно от планираната помощ. Следователно въпросната държавна помощ засяга, или рискува да засегне модели на търговия между държавите-членки.
(133)
Тъй като се прилага член 107, параграф 1 от ДФЕС, е необходимо пакетът на помощта за преструктуриране да бъде оценен от гледна точка на неговата съвместимост с вътрешния пазар.
3. Задължение за отлагане
(134)
Дания е спазила задължението за отлагане, споменато в член 3 от Регламент (ЕО) № 659/1999 (91), тъй като е направила уведомление за мерките за помощ съгласно плана за преструктуриране и към настоящия момент все още не ги е привела в действие. Привеждането в действие на помощта за оздравяване е било разрешено с решение на Комисията от 4 август 2008 г.
4. Съвместимост на държавната помощ с вътрешния пазар
4.1. Правно основание
(135)
Съвместимостта на мерките ще бъде оценена съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС във връзка с Насоките. Прилагането на член 106, параграф 2 от ДФЕС по отношение на въпросните мерки във връзка с финансиране на обществената услуга радио- и телевизионно разпространение не е анализирано. Докато финансовите затруднения на TV2 се дължат главно на предоставянето на обществени канали и на липсата на бизнес модел с източници на стабилен доход, мерките за държавна помощ не се ограничават до предоставянето на обществена услуга, а са насочени към TV2 като група, т.е. включително към нейните търговски дейности. Освен това датските власти не са изложили подробна информация за това, че мерките за държавна помощ са съвместими с вътрешния пазар въз основа на член 106, параграф 2 от ДФЕС и Комисията не е получила достатъчно информация, която би ѝ дала възможност да извърши оценката съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, във връзка със Съобщението относно радио- и телевизионно разпространение (92).
(136)
Насоките предвиждат възможността за предоставяне на помощ за оздравяване като временна помощ за фирми в затруднено положение в периода на очакване на изготвянето на план за преструктуриране или за предприемане на мерки срещу сериозна криза, свързана с ликвидността. Съгласно точка 26 от насоките крайният срок за прекратяване на помощта се удължава до момента, в който Комисията вземе решение относно плана. Фактът, че заемът, който представлява помощ за оздравяване и все още е действащ по отношение на TV2, е в съответствие с тази разпоредба, тъй като TV2 е представило план за преструктуриране в рамките на предвидения срок.
(137)
Помощта за преструктуриране трябва да се основава на осъществим, съгласуван и широкообхватен план за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на разумен период от време. Преструктурирането обикновено включва следните елементи: преструктуриране на всички аспекти на функционирането на дружеството, реорганизация и рационализация на дейностите на предприятието, включително преустановяване на водещи до загуба дейности, и финансово преструктуриране. Въпреки това ако за дейностите по преструктуриране се ползва държавна помощ, те не могат да бъдат ограничени до финансова помощ за компенсиране на предишни загуби без отстраняване на причините за тези загуби. Освен това преструктурирането трябва да бъде финансирано поне частично със собствените средства на дружеството. На последно място, трябва да бъдат приети компенсаторни мерки за намаляване до минимум на отрицателното въздействие от помощта. По-долу Комисията ще провери дали тези условия са изпълнени.
4.2. Допустимост - предприятие в затруднено положение
(138)
Съгласно точка 9 от насоките дадено предприятие е в затруднено положение, когато е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите собственици/акционери, да се справи със загуби, които без външна намеса от страна на публичните власти почти сигурно могат да го изкарат извън бизнеса. В точка 11 от насоките се посочват определени критерии, съгласно които дадено предприятие се намира в затруднено положение, дори когато не е налице нито един от критериите, изброени в точка 10 от насоките. Точка 11 предвижда, че „във всеки случай дадено предприятие в затруднение може да бъде избрано за обект на помощ само когато очевидно не може да се възстанови със свои собствени ресурси или със средства, получени от своите собственици/акционери или от пазарни източници“.
(139)
Комисията стига до заключението, че към момента на уведомяването за плана за преструктуриране TV2 е представлявало такова предприятие в затруднено положение. Това може да стане ясно от данните, съдържащи се в решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване, и по-специално от данните, посочени в съображения 36-42 от настоящото решение, които са били предоставени на по-късен етап през януари 2010 г. и които описват дружество със загуби, намаляващи пазарни дялове, нарастващи дългове, и по-специално, отрицателни парични потоци, дължащи се на намаляващи приходи от реклама, лоши инвестиции и увеличаващи се лихвени проценти. Докато на по-късен етап се е оказало в съответствие с прогнозите на конкурентите, че дружеството в действителност е реализирало печалба през 2008 г. (прогнозните данни в края на март 2008 г. все още са отразявали […] от […] DKK), тази печалба е била минимална и сама по себе си не променя констатацията, че дружеството не може да продължи да осъществява своята дейност без външно финансиране. Частните кредити, които са на разположение на дружеството, са били краткосрочни и е можело да бъдат оттеглени по всяко време. Дружеството е имало сериозна необходимост от ликвидни средства, на която то не е можело да отговори със собствени ресурси.
(140)
То не е можело да получи и външно финансиране. Имало е опасност от оттегляне на краткосрочните кредити. Както вече е посочено в решението за откриване на процедурата, основната финансираща банка на TV2, […], е поискала да намали през 2008 г. размера на предоставените от нея заем и кредити. В допълнение към затрудненията на TV2, които дори са включвали затруднение при ипотекиране на неговите собствени сгради в Одензе, Дания е предоставила доказателства за това, че другите банки също са отказали да предоставят на TV2 дългосрочни заеми (вж. съображение 44 et seq. от настоящото решение). Банките са насочили вниманието към потока от циклични доходи, основани на приходи от реклама, което е било счетено за неустойчив бизнес модел. Неприключените съдебни дела са се явили един допълнителен проблем. В резултат на това финансирането на TV2 е започнало все повече да бъде осигурявано чрез краткосрочни задължения и следователно е станало нестабилно. С други думи, TV2 не е било в състояние, по смисъла на точка 11 от насоките, да се възстанови от ситуацията чрез използване на финансови средства, които могат да бъдат получени от пазарни източници.
(141)
Тези констатации не са поставени под въпрос в писмените изложения на конкурентите. За по-голяма изчерпателност следва да бъде посочено, че съгласно насоките не се изисква дружеството да се намира в действителна процедура по несъстоятелност. Напротив, може да бъде предоставена помощ - при строги условия - именно за предотвратяване на тази процедура.
(142)
Що се отнася до аргументите на конкурентите, че TV2 е рентабилно дружество или би могло да стане рентабилно, горепосочените резултати за TV2 показват, че дружеството е реализирало печалба през 2008 г., но противно на приблизителната преценка на Viasat то е натрупало загуба за 2009 г. в размер на 27 млн. DKK - стойност, отклоняваща се значително от прогнозата на Viasat за печалба в размер на 249 млн. DKK. Печалбата за 2010 г. също е изчислена като много по-малка от тази, която Viasat е допуснало. Комисията не е установила никакви грешки в методиките, използвани от TV2 и неговия консултант PWC (вж. също така съображение 41 от настоящото решение).
(143)
Що се отнася до проучването на кредитния рейтинг на TV2, представено от Viasat и осъществено от Audon partners (93), според което TV2 е можело да получи кредит, реакциите на банките показват, че действителното положение е различно. Освен това анализът се основава само на данни и хипотези, които не са били проверени в TV2. Някои от данните се разминават с действителните, както може да бъде видяно от данните за 2009 и 2010 г. В самия доклад се подчертава, че това не е пълномащабен анализ (тъй като, поради обективни причини, не е бил установен никакъв контакт с TV2) и поради това използваният модел има своите ограничения (94).
(144)
Фактът, че дружеството е изтеглило много по-малка сума от кредита от тази, която е можело да изтегли, не означава, че то не може да бъде считано за предприятие в затруднено положение. Би било абсурдно да се заключи, че даден получател на помощ за оздравяване и преструктуриране следва да се обяви като неотговарящ на условията за получаване на помощта, ако мерките за намаляване на разходите и други мерки, предвидени в плана за преструктуриране, се окажат успешни на по-късен етап и помогнат на дружеството да се справи със своите проблеми, свързани с финансирането главно чрез използване на собствени ресурси. Това обаче би могло да доведе до резултат, изразяващ се в това, че на определен етап от периода на прилагане на държавната помощ тя вече не е необходима, което ще бъде обсъдено по-долу (вж. съображение 149). Във всеки случай механизмът за кредитиране винаги е бил изграждан по такъв начин, че дружеството би могло да има достъп до него единствено ако докаже необходимостта от това. Това е било направено, за да се сведе до минимум размерът на помощта, а поведението на TV2, свързано с опитите за постигане на процеса на преструктуриране чрез използване на колкото е възможно повече собствени ресурси, е в съответствие с това изискване.
(145)
Освен това следва да се подчертае, че многобройните твърдения от страна на Viasat и SBS, че слабото финансово положение на TV2 е възникнало от само себе си поради лоши управленски решения или лоши инвестиции, не са от практическо значение за определяне на неговата допустимост съгласно насоките, в които не се търси причината за финансовите проблеми на получателя на помощта, а се цели да се установи дали получателят на помощта в действителност е предприятие в затруднено положение.
(146)
В това отношение конкурентите също така са потвърдили, че проблемите на TV2 произхождат в голяма степен от обществения канал, както и че коригирането на вътрешните разходи и вътрешното ценообразуване би могло да промени това положение. При все това Комисията не счита този аргумент за приложим в ситуация, в която помощта се предоставя на групата като такава, включително за нейните търговски операции. Комисията обаче отбелязва, че TV2 разполага с отделни и одитирани отчети за дейността по обществената услуга и други дейности, както и напълно документирана и одитирана политика за ценообразуване при прехвърляне, която е относително проста, прозрачна и цели да представи точно положението, свързано с различните дейности въз основа на цените за прехвърляне при пазарни условия.
(147)
По отношение на външните фактори, Viasat е съгласно с предположението за ръст на БВП от 1,02 %. По отношение на развитието на рекламния пазар страните се съгласяват, че приходите от реклама на TV2 са намалели с 19 % през 2008 г. При все това Viasat и SBS тълкуват погрешно прогнозата на Дания относно бъдещото развитие на рекламния пазар. В противовес на тяхното разбиране, Дания не е прогнозирала, че рекламният пазар ще бележи спад с 10 % всяка година в периода 2009-2013 г., а само посочи, че тя е изчислила приблизително, че рекламният пазар ще […].
(148)
Във връзка с аргумента, че лицензните такси, наложени на регионалните станции, е трябвало да бъдат включени в оценката на финансовото положение на TV2 Комисията констатира, че лицензните такси финансират продуцирането на програми на регионалните оператори и са от практическо значение единствено във връзка с това. Във връзка с това Комисията отбелязва, че регионалните телевизионни станции са независими от TV2 и се подчиняват на своите собствени задължения за обществена услуга съгласно Закона за телевизионното излъчване на Дания, за които те получават финансиране чрез лицензни такси. Във връзка с аргумента на SBS, че зрителите ще плащат два пъти за програмата, следва да бъде подчертано, че едно от плащанията - абонаментните такси за основния канал на TV2 - е резултат от избора на клиента и е било установено, че те не включват държавна помощ. Във всеки случай по-горе е показано, че TV2, в качеството си на група, е било предприятие в затруднено положение, което е имало сериозни потребности от финансиране, тъй като не е могло да получи каквото и да било външно финансиране от банки. Това е всички потенциални ползи, произтичащи от неговото задължение за излъчване на тези програми.
(149)
Трудната ситуация, в която се е намирало TV2, обаче се е променила с продажбата на мрежата за пренос на телевизионни и радио сигнали. Използвайки постъпленията от продажбата на предавателната мрежа, TV2 е било в състояние да изплати част от своя дълг, а финансовата прогноза е станала много по-изразено положителна, както може да се види от данните, посочени в съображения 62-64 от настоящото решение. Тенденциите на рекламния пазар също са по-изразено положителни (95). TV2 е било в състояние да изплати своя държавен заем, изтеглен от заема, представляващ помощ за оздравяване. В очакване на резултата от висящите дела за държавни помощи и одобрението на плана за преструктуриране, TV2 очаква да разполага с достатъчно финансиране до януари 2012 г., когато ще бъдат въведени абонаментните такси (96).
(150)
Предвид новата ситуация Комисията не счита, че понастоящем TV2 все още може да бъде класифицирано като предприятие в затруднено положение. Поради това не е необходима мярка за помощ след одобрението на настоящото решение, а съобщените и неприведени в действие заеми и кредити, които се съдържат в плана за преструктуриране, следва да бъдат отменени. По същата причина съществуващият заем, представляващ помощ съгласно решението за помощ за оздравяване, също следва да бъде прекратен.
4.3. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(151)
Съгласно точка 34 от насоките предоставянето на помощ зависи от изпълнението на план за преструктуриране, който трябва да възстанови жизнеспособността на предприятието в рамките на разумен срок. В плана за преструктуриране се описват обстоятелства, които са довели до затрудненията на дружеството, произтичащи от новите дейности, които не са се оказали рентабилни, и от нерентабилния във все по-голяма степен обществен канал. Според Комисията тези въпроси се разглеждат адекватно в плана за преструктуриране.
(152)
Комисията отбелязва, че в плана за преструктуриране се предвиждат финансови и оперативни мерки за преструктуриране, които заедно с изменения бизнес модел ще позволят на дружеството да възстанови своята жизнеспособност. Във връзка с това Комисията отбелязва на първо място, че посоченото в плана за преструктуриране изискване за продажба на активи е довело до успешната продажба на предавателната мрежа, което е осигурило на TV2 достатъчно средства за изплащане на неговите дългове. Освен това то е възстановило помощта, изтеглена от заема, представляващ помощ за оздравяване, на 4 октомври 2010 г. Самото дружество заявява, че понастоящем то разполага с достатъчно средства, за да издържи до приемането на таксите за крайните потребители (97). Принос за постигане на дългосрочната жизнеспособност на предприятието се осъществява и от други мерки под формата на мерки за намаляване на разходите (вж. съображения 47 и 48 по-горе).
(153)
Освен това дружеството престава да извършва губещи дейности; през 2008 г. то е продало на групата SBS своята губеща радио дейност.
(154)
Очаква се дружеството да реши структурните проблеми, които пораждат неговите нужди от ликвидни средства, посредством разрешението за събиране на абонаментни такси, считано от януари 2012 г. Липсата на рентабилност на обществения канал се дължи на факта, че той разчита на един източник на доходи под формата на приход от реклама, който е цикличен и се влияе от икономическата обстановка. Това личи и от реакциите на банките, които са отказали да предоставят финансиране поради опасения във връзка с тенденциите на рекламния пазар и съмненията относно способността на TV2 да реализира приходи. Новият бизнес модел ще осигури на TV2 по-стабилна приходна основа чрез начисляване на абонаментни такси за гледането на неговия основен канал. TV2 е прогнозирало допълнителен доход от таксите за крайните потребители в размер на […] млн. DKK през 2012 г. Освен това то предвижда печалби за групата в размер на […] през 2012 г. Комисията отбелязва, че освен […], вторият източник на приходи под формата на такси за крайните потребители ще намали уязвимостта на дружеството от спадове в цикличните дейности. Комисията отбелязва, че мерките за постигане на печалби произтичат от самия план за преструктуриране, а не от външни фактори.
(155)
Първоначално съобщената продължителност на плана за преструктуриране до 31 декември 2012 г. обхваща период от почти четири години. Този период беше избран въз основа на убеждението на датското правителство, че с въвеждането на нов бизнес модел и първите практически резултати от него банките отново биха пожелали да отпуснат заем на TV2, т.е. че е избран достатъчно дълъг период за натрупване на този опит. При все това, предвид факта, че всички помощи ще бъдат отменени с приемането на настоящото решение (вж. по-горе), понастоящем датското правителство счита, че периодът на преструктуриране следва да приключи при отменяне на всички мерки за помощ.
(156)
Комисията е на друго мнение. Съгласно насоките преструктурирането следва да доведе до възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на дружеството. Комисията счита, че периодът на преструктуриране продължава до момента, в който дружеството изпълни всички мерки за преструктуриране, и така гарантира тази дългосрочна жизнеспособност. Макар че всички мерки за държавна помощ ще бъдат прекратени незабавно с приемането на настоящото решение, възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на TV2 няма да бъде гарантирано от този момент, докато TV2 все още не разполага с устойчив бизнес модел. Такъв бизнес модел ще бъде установен само с въвеждането на такси за крайните потребители. Въвеждането на такси за крайните потребители също така е основната мярка за преструктуриране, насочена пряко към най-сериозната причина за финансовите затруднения на TV2. Поради това Комисията заключава, че периодът на преструктуриране приключва на 31 декември 2012 г. или в момента, в който TV2 е в състояние да събира абонаментни такси от крайния потребител, в случай че това събитие настъпи преди 31 декември 2012 г. Понастоящем изглежда, че TV2 ще бъде оправомощено по закон да събира потребителски такси едва когато неговият лиценз бъде променен (макар че в действащия понастоящем Закон за телевизионното излъчване на Дания вече се предвижда възможност за TV2 да събира такси от крайните потребители, това не е разрешено в настоящия лиценз).
4.4. Избягване на ненужно нарушаване на конкуренцията
(157)
Съгласно точка 38 от насоките трябва да се предприемат компенсаторни мерки, за да се гарантира, че неблагоприятните ефекти на помощта по отношение на условията на търговия са сведени до минимум, така че търсените положителни ефекти да надхвърлят отрицателните. Тези мерки могат да включват продажба на активи или намаляване на капацитета или присъствието на пазара. Съгласно точка 40 от насоките те трябва да са пропорционални на нарушаващото въздействие на помощта и относителното значение на предприятието на неговите пазари.
(158)
По принцип ангажиментът да не се откриват нови канали (т.е. за ограничаване на присъствието на пазара) може да се счете за компенсаторна мярка, тъй като той изключва TV2 от конкурирането за нови клиенти и така се облагодетелстват неговите конкуренти. Откриването на нови търговски канали би било от полза за TV2, тъй като каналите ще се финансират от устойчив източник на приходи, основан на нециклични абонаментни такси и тъй като те ще осигурят необходимия доход за групата, като отчасти ще неутрализират ефекта от отрицателните резултати от обществения канал. Според пазарния анализ, предоставен в плана за преструктуриране, пазарът на платената телевизия се разраства (98). При все това конкурентите на TV2 твърдят, че вариантът за откриване на нови търговски канали така или иначе не е бил достъпен за TV2, тъй като пазарът е бил задоволен.
(159)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че самите конкуренти на TV2 са пуснали канали през 2009 г. (SBS пусна 6erene, Canal Digital ще пусне спортен канал, Viasat пусна канал на 23 март 2009 г., а група TV4 пусна Canal 9 през юли 2009 г.).
(160)
Освен това Дания потвърди, че поради преструктурирането TV2 ще бъде възпрепятствано да пуска и радиоканали (99). Този ангажимент е от голямо значение поради това, че предстои провеждането на тръжна процедура за лиценза за обслужване за новата радиостанция FM 4. Първоначално Дания изрази интерес към евентуалното участие на TV2 в тази тръжна процедура, но по-късно потвърди, че такава оферта няма да бъде подадена с оглед на провежданото понастоящем проучване на плана за преструктуриране от страна на Комисията, въпреки факта, че плановете за това вече са били изготвени. С други думи, в противовес на твърденията на конкурентите, ангажиментът да не се откриват нови канали има истинско значение и представлява жертва за дружеството. Комисията счита, че този ангажимент е важен в контекста на точка 45 от насоките, съгласно която помощта не трябва да се използва за нови инвестиции, които не са необходими за възстановяване на жизнеспособността на предприятието.
(161)
Освен това Комисията счита, че предложените компенсаторни мерки са пропорционални на нарушаващото въздействие на мерките за помощ. Следва да се изтъкне, че всички тези мерки приключват на датата на приемане на настоящото решение. Във връзка с това Комисията подчертава, че нито една от представените мерки за помощ за преструктуриране не е била или няма да бъде приведена в действие. Както може да се види от съображение 150 et seq., заемът, представляващ помощ за преструктуриране, също ще бъде отменен при приемането на настоящото решение. Това означава, че дружеството няма да получи никаква държавна помощ. При все това действителните плащания по заема, представляващ помощ за преструктуриране, са били ограничени (изтеглени 223 млн. DKK от налични 1 000 млн. DKK). По-голямата част от помощта в действителност е била изтеглена като помощ за оздравяване (208 млн. DKK от 223 млн. DKK са били изтеглени до края на 2008 г., т.е. в рамките на шестмесечния период на оздравяване), а всички средства, които действително са били изтеглени по кредита, вече са възстановени на държавата. Освен това действителната изтеглена сума от кредита - 223 млн. DKK - не надвишава оборота на TV2 за 2008 г. ([…] %). В този контекст Комисията не счита, че е необходимо да изиска допълнителни компенсаторни мерки от Дания и получателя на помощта. Поради тази причина Комисията не счита, че е налице необходимост от допълнителни компенсаторни мерки, както е предложено от конкурентите.
(162)
При все това Комисията не е съгласна с предложението на Дания ангажиментът да бъде преустановен, когато всички мерки за помощ бъдат прекратени (100). На първо място самата Дания е предвидила по-дълъг период на преструктуриране, до 31 декември 2012 г. На второ място, никъде в насоките не се предвижда, че продължителността на компенсаторната мярка трябва да бъде идентична на наличието на текущи мерки за помощ. На трето място планът за преструктуриране е основан на предпоставката, че дружеството ще има достъп до външно финансиране едва когато таксите за крайните потребители бъдат въведени през 2012 г.; едва тогава ще бъде възстановена дългосрочната жизнеспособност. Самата Дания заяви, че мерките за помощ, включително заемът, представляващ помощ за оздравяване, който все още е в сила, ще бъдат необходими за запълване на недостига от ликвидни средства, докато бъде въведен по-устойчив бизнес модел за обществения канал. Следователно функцията на заема, представляващ помощ за оздравяване, е била да запази дружеството стабилно, докато започне прилагането на нов бизнес модел. В този контекст Комисията не счита, че ангажиментът за компенсаторната мярка може да бъде прекратен с приключването на помощта или от датата на настоящото решение. При все това Комисията счита, че е възможно задължението да не се пускат нови канали да отпадне преди крайната дата на плана за преструктуриране (31 декември 2012 г.), а именно когато бъдат въведени таксите за крайните потребители (посредством промяната на лиценза) и TV2 е в състояние да ги събира
4.5. Помощ, ограничена до минимум
(163)
Съгласно точка 43 от насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до абсолютния минимум на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване. Идеята на тази разпоредба е, че в края на преструктурирането дружеството не разполага с излишни ликвидни средства, които да използва за агресивно пазарно поведение. От получателите се очаква да направят значителен принос към плана за преструктуриране от техните собствени ресурси, включително чрез продажбата на активи, които не са от жизненоважно значение за оцеляването на предприятието. Приносът трябва да е действителен и не може да включва очаквани бъдещи печалби като парични потоци. Той трябва да е колкото се може по-висок, най-малко 50 % за големи предприятия. Комисията счита, че TV2 е голямо предприятие по смисъла на насоките.
(164)
Комисията не споделя мнението на датското правителство, че всички разходи като цяло, и по-специално мерките за икономии, автоматично се определят като мерки за преструктуриране. Едно дружество може да направи разходи в стремежа си да постигне икономии. Икономиите, описани от Дания в настоящия случай, сами по себе си не представляват разходи за преструктуриране. Дания е предоставила списък с „класически“ разходи за преструктуриране в размер на […] млн. DKK, които обхващат разходите по транзакции, свързани с продажбата на продавателната мрежа ([…] млн. DKK), разходите, свързани с преминаването към новия бизнес модел ([…]-[…] млн. DKK), и разходите за персонала за прекратяване на договори, съдебни разноски и разходи за консултации ([…] млн. DKK). Комисията приема тези разходи като разходи за преструктуриране.
(165)
В съответствие със съществуващата практика на Комисията разходите за преструктуриране включват всички извънредни разходи, направени с цел възстановяване на жизнеспособността на дружеството, но не и обичайните оперативни разходи, направени по време на периода на преструктуриране. При все това настоящият случай е свързан с нуждата на дружество от ликвидни средства, с които то да се справи със затрудненията по време на преходен период, докато бъде въведен нов устойчив бизнес модел. Както е посочено по-горе, TV2 е имало истинска нужда от финансиране, тъй като не е имало достъп до външно финансиране. В този специален случай, включващ само финансово преструктуриране, докато дружеството премине към по-стабилен бизнес план, Комисията може също така да счете тази нужда от финансиране за разход за преструктуриране. Именно кредитът съгласно решението за помощ за оздравяване (1 000 млн. DKK) е осигурил необходимия временен резервен запас за преодоляване на финансовия недостиг. При все това този кредит е бил само временен и достъпът до него е бил възможен само ако TV2 е било в състояние да докаже нужда от финансиране, удостоверена от външен одитор. В крайна сметка TV2 не е изтеглило голяма сума от кредита (само […] % от него). В допълнение по-голямата част от изтегления кредит ([…] млн. DKK) е била изтеглена по време на периода, обхванат от решението за помощ за оздравяване на Комисията, т.е. в рамките на шестмесечния период на оздравяване преди представянето на плана за преструктуриране.
(166)
TV2 допринесе за покриването на горепосочените разходи за преструктуриране с продажбата на активи, продажбата на предавателната мрежа срещу сумата от 640 млн. DKK и чрез външно финансиране посредством ипотекиране на своите помещения в Одензе за сумата от 80 млн. DKK. Приносът в размер на 720 млн. DKK надхвърля с много прага от 50 % за големи предприятия. Както е посочено по-горе, TV2 е използвало постъпленията от продажбата на мрежата, за да намали своя дълг. Изразходваните по този начин средства не могат да бъдат използвани за други цели. Освен това, както става ясно от изложеното по-горе, всички мерки за помощ ще бъдат прекратени от датата на настоящото решение и няма да бъдат въведени никакви нови мерки, представени в плана за преструктуриране (вж. съображение 150 от настоящото решение). Поради това няма никаква опасност да се предостави помощ над размера на средствата, необходими за самото дружество, което е в съответствие с точка 45 от насоките.
4.6. Други условия
(167)
Съгласно точка 46 от насоките Комисията може да изиска допълнителни мерки от държавата-членка с оглед да се гарантира, че помощта не нарушава конкуренцията до степен, която противоречи на общия интерес.
(168)
Комисията взема предвид аргументите, представени от Дания в рамките на официалната процедура по разследване, както и намерението, изразено от получателя на помощта в придружаващите документи, планът за преструктуриране да позволи на TV2 да се възползва от търговски възможности в съответствие със своите партньори, както и да събира абонаментни такси. Освен това Дания и TV2 подчертават, че големият понастоящем резервен запас от собствен капитал на TV2 с показатели за платежоспособност (и нетен лихвоносен дълг), които са значително по-високи (съответно по-нисък) от тези на конкурентите, са необходими само поради несигурността, свързана с неприключените дела за държавни помощи и очаквания бизнес модел. TV2 и Дания изразяват общо желание за възстановяване на капиталовата структура, така че тя да съответства на капиталовата структура на партньорите на TV2, веднага след приключване на разследванията във връзка с държавните помощи.
(169)
От своя страна Комисията не вижда никаква необходимост капиталовата структура на TV2 да се различава от тази на сходните му предприятия след постановяването на решения във връзка с бизнес модела и неприключените съдебни дела. Капиталовите структури, основани на (изкуствено) завишен собствен капитал, са благоприятни за дружеството, тъй като то ще бъде в състояние да привлече финансиране при относително ниски лихвени проценти. Също толкова важно е TV2 да възстанови своята капиталовата структура до равнище, което гарантира, че конкуренцията не се нарушава. Комисията иска TV2 да възстанови своята нормална капиталова структура посредством плащания на дивиденти към държавата вместо чрез агресивно разширяване на обхвата на баланса си чрез финансиране на дългове.
4.7. Мониторинг и годишен доклад
(170)
В съответствие с точки 49 и 50 от насоките Дания се е ангажирала да предава доклади на Комисията не по-късно от шест месеца след одобрението на помощта.
4.8. Въпроси, свързани с нарушаване на антитръстовите правила
(171)
Комисията отбелязва, че конкурентите на TV2 са подали жалба за нарушаване на антитръстовите правила във връзка с планираното въвеждане на таксите за крайните потребители. На Комисията е известно, че аспекти на помощ, които са в противоречие с конкретни разпоредби на Договора, различни от разпоредбите относно държавната помощ, може да са толкова тясно свързани с предмета на помощта, че да е невъзможно да бъдат оценени поотделно (101). Съдът подчерта, че задължението да се гарантира, че правилата за държавна помощ се прилагат съгласувано с други разпоредби на договора, е още по-необходимо в случаите, когато тези разпоредби целят и ненарушена конкуренция. При все това в практиката на Съда се признава, че процедурите по отношение на държавната помощ и нарушаване на антитръстовите правила са независими процедури, които се уреждат съгласно специфични правила. Съдът посочва, че „при приемането на решение за съвместимостта на една държавна помощ с общия пазар, Комисията не е длъжна да изчака резултата от паралелна процедура, открита по Регламент № [1], след като се убеди на базата на икономически анализ на положението и без очевидна грешка в оценката на фактите, че бенефициерът на помощта не се намира в ситуация на нарушение на членове [101 и 102 от ДФЕС]“ (102). Следователно не е задължително делото, свързано с нарушаване на антитръстовите правила, първо да приключи официално и едва тогава Комисията да вземе решение по делото за държавна помощ.
(172)
Комисията би желала да подчертае, че в настоящото дело не самата помощ (заема, представляващ помощ за оздравяване), а друг елемент от плана за преструктуриране (таксите за крайните потребители) е повод за подаване на жалбата за нарушаване на антитръстовите правила. Таксите за крайните потребители ще бъдат въведени в началото на 2012 г., т.е. след отмяната на помощта за оздравяване, чрез изменение на условията на лиценза на TV2. Следва да се вземе предвид, че по-голямата част от помощта всъщност е била изтеглена по време на периода на оздравяване и е била одобрена в решението на Комисията за помощ за оздравяване от 4 август 2008 г., както и че помощта ще бъде отменена с влизането в сила на настоящото решение.
(173)
Ако жалбата за нарушаване на антитръстовите правила или мненията на третите страни по настоящата процедура бъдат счетени и за жалба срещу това, че TV2 се превръща в платен телевизионен канал, достатъчно е да се каже, че самото въвеждане на такси за потребителите за основния канал не може да представлява нарушение на антитръстовото законодателство. Когато основният канал на TV2 стане платен телевизионен канал, това ще доведе до навлизането на този канал на пазара на платени телевизионни канали. Навлизането на основния канал на TV2 най-вероятно ще засегне само конкурентите, които са активни на този пазар, и например може да доведе до излизането на някои участници от този пазар (съответните платени телевизионни пакети) или да ги принуди да намалят цените си. Тези последици обаче са обичайни, когато на пазара навлиза жизнеспособен конкурент. Следователно самият факт, че се въвеждат такси за потребители и че това ще доведе повишена конкуренция, не е в разрез с членове 102 и 106 от ДФЕС.
(174)
Жалбоподателят и някои конкуренти в мненията на третите страни посочват, че планираното въвеждане на „TV2 Alene card“ би оказало неблагоприятни ефекти върху конкуренцията, като също така ще постави в благоприятно положение дистрибуторът Boxer. Накратко, моделът TV2 Alene означава, че клиентите биха получили безплатно TV2, ако клиентът не закупи други платени телевизионни услуги. Според жалбоподателя по този начин TV2 Alene card ще обезкуражи клиентите, които планират за закупят платени телевизионни услуги, което е в ущърб на конкурентите на TV2. Тъй като Дания е оттеглила предлаганата TV2 Alene card, доводите за това дали тя би била в нарушение на антитръстовите правила не са от значение и следователно нямат отношение към законността на плана за преструктуриране.
(175)
Що се отнася до опасенията на някои конкуренти, че помощта като такава може да се използва за агресивно пазарно поведение, Комисията подчертава, че няма признаци, че самата държавна помощ води до нарушаване на други разпоредби от ДФЕС или че автоматично ще доведе до поведение на TV2, с което се нарушава конкуренцията.
(176)
Комисията счита, че представеният план за преструктуриране е съвместим с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС във връзка с Насоките на Комисията за оздравяване и преструктуриране при следните условия.
(177)
Тъй като дружеството се намира в по-добро финансово положение след продажбата на предавателната мрежа, Комисията констатира, че не следва да се привеждат в действие други мерки за помощ от плана за преструктуриране (заем и кредит) и че кредитът в сила (разрешен с Решение № 287/08 на Комисията от 4 август 2008 г.) следва да бъде отменен незабавно, считано от датата на влизане в сила на настоящото решение. Комисията взема предвид факта, че първоначално представената гаранция за продажбата на предавателната мрежа вече не е приложима, тъй като продажбата на мрежата бе извършена без гаранцията.
(178)
Освен това Комисията взема предвид ангажимента на Дания, че компенсаторната мярка да не се пускат нови канали обхваща както телевизионни, така и радиоканали. Мярката следва да остане в сила до 31 декември 2012 г. или, ако получателят на помощта е в състояние да събира такси от крайните потребители преди тази дата, до въвеждането на таксите за крайните потребители. Въвеждането на таксите за крайните потребители се счита за момента, от който TV2 е оправомощено по закон да изисква такова възнаграждение.
(179)
Комисията взема предвид ангажимента на Дания да инструктира независим експерт да сравни капиталовата структура на TV2 и структурите на други медийни дружества и да коригира капиталовата структура, ако тя се различава значително от средните или медианните показатели на съответната група от партньори. Ако са налице основателни причини да не се коригира капиталът, правителството на Дания може да уведоми Комисията за изменение на плана за преструктуриране,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Заемът, който Дания предостави на TV2 и който беше разрешен като помощ за оздравяване от Комисията с нейното решение от 4 август 2008 г., е съвместим с вътрешния пазар при пълно спазване на плана за преструктуриране, предмет на уведомлението от 4 февруари 2009 г. и на условията, изложени в членове 2, 3 и 4.
Член 2
Заемът, представляващ помощ за оздравяване, който Дания предостави на TV2 и който беше разрешен от Комисията с нейното решение от 4 август 2008 г., се отменя, считано от датата на настоящото решение. Не се разрешава привеждането в действие на другите мерки за помощ, за които Дания уведоми Комисията на 4 февруари 2009 г.
Член 3
Компенсаторната мярка, предложена от Дания, с която на TV2 се забранява да открива нови телевизионни или радиоканали, остава в сила до крайната дата на периода на преструктуриране, съгласно уведомлението -31 декември 2012 г. При все това, ако на TV2 бъде позволено да увеличи абонаментните такси (таксите за крайните потребители) преди тази дата, задължението да не се откриват нови радио- и телевизионни канали отпада, считано от тази дата.
Член 4
Датското правителство натовари независим финансов експерт да анализира в края на 2012 г. или началото на 2013 г. капиталовата структура на TV2 и да я сравни с капиталовата структура на други сходни медийни дружества. Ако капиталовата структура на TV2 се отклонява значително от средните или медианните показатели на съответната група от сходни предприятия, правителството на Дания коригира капиталовата структура на заседанието на Общото събрание през април 2013 г., така че да поправи това отклонение.
Член 5
Дания уведомява Комисията в срок от два месеца от уведомлението на настоящото решение за мерките, предприети за неговото изпълнение.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Кралство Дания.
Съставено в Брюксел на 20 април 2011 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 20 päivänä huhtikuuta 2011,
valtiontuesta C 19/09 (ex N 64/09), jonka Tanska aikoo toteuttaa TV2 Danmark A/S:n rakenneuudistuksen hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 2614)
(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/109/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Komissio ilmoitti 4 päivänä elokuuta 2008 Tanskalle päätöksestään olla vastustamatta TV2 Danmark A/S:lle yhden miljardin Tanskan kruunun suuruisena lainana myönnettävää pelastamistukea, jäljempänä ’pelastamistukipäätös’ (3). Päätöksessä todettiin, että suunniteltu tuki oli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan, josta on tullut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 107 artiklan 3 kohdan c alakohta, ja erityisesti valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (4), jäljempänä ’suuntaviivat’, mukainen.
(2)
Pelastamistukipäätöksen ja suuntaviivojen mukaan komissiolle oli toimitettava rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma taikka näyttö siitä, että laina oli maksettu takaisin kokonaisuudessaan kuuden kuukauden kuluessa luvan myöntämisestä pelastamistukitoimenpiteelle, toisin sanoen 4 päivään helmikuuta 2009 mennessä.
(3)
Tanska antoi 4 päivänä helmikuuta 2009 komissiolle tiedoksi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan, josta on tullut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohta, mukaisesti TV2 Danmark A/S:ää koskevan rakenneuudistussuunnitelman.
(4)
Komissio ilmoitti Tanskalle 2 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuen suhteen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan, josta on tullut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohta, mukainen menettely.
(5)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.
(6)
Komissio vastaanotti asianomaisilta osapuolilta seuraavat huomautukset.
-
1.10.2009
TDC A/S ja You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (tuensaaja)
-
2.10.2009
MTG Viasat (joka toimitti lisäliitteitä 15 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä)
-
2.10.2009
Danish Cable Television Association
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd ja SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komissio välitti huomautukset Tanskalle 27 päivänä lokakuuta 2009. Myöhässä vastaanotettu Telia Stofan huomautus välitettiin Tanskalle 30 päivänä marraskuuta 2009. Tanskalle annettiin mahdollisuus vastata, ja sen huomautukset vastaanotettiin kahdessa kirjeessä, jotka koskivat kolmansien huomautusten eri näkökohtia: 29 tammikuuta 2010 päivätyllä Tanskan hallituksen kirjeellä, joka vastaanotettiin Tanskan pysyvän edustuston välityksellä ja kirjattiin saapuneeksi 23 päivänä helmikuuta 2010, ja 29 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 30 päivänä maaliskuuta 2010 ja jonka liitteet kirjattiin saapuneiksi myöhemmin 14 päivänä huhtikuuta 2010. Tanskan hallitus toimitti 8 päivänä kesäkuuta 2010 lisätietoja uuden mediapoliittisen sopimuksen hyväksymisestä vuosille 2011-2014.
(8)
TV2 Danmark A/S toimitti 9 päivänä kesäkuuta 2010 tietomuistion TV2:n lähetysverkon myynnistä.
(9)
Komission ja tuensaajan, TV2 Danmark A/S:n, välinen kokous pidettiin 8 päivänä kesäkuuta 2010. Kokouksen seurantatoimena komissio lähetti Tanskalle 30 päivänä kesäkuuta 2010 kysymyksiä, joihin Tanska toimitti vastauksia 9 päivänä heinäkuuta 2010.
(10)
Viasat toimitti lisätietoja sähköpostitse 26 päivänä toukokuuta 2010 ja kirjeillä, jotka kirjattiin saapuneiksi 1 päivänä kesäkuuta 2010 ja 6 päivänä heinäkuuta 2010.
(11)
Tanska toimitti komission 23 ja 28 päivänä heinäkuuta 2010 esittämiin kysymyksiin vastaukset 17 päivänä elokuuta 2010. Komission ja Tanskan välillä pidettiin kokous 14 päivänä syyskuuta 2010, minkä jälkeen Tanska toimitti lisähuomautuksia 15 päivänä lokakuuta 2010.
(12)
Viasat toimitti komissiolle lisätietoja 22 päivänä joulukuuta 2010 ja SBS puolestaan 7 päivänä helmikuuta 2011.
(13)
Komissio lähetti 14 päivänä tammikuuta 2011 Tanskalle tiedonsaantipyynnön, johon Tanska vastasi 3 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Tanska pyysi 28 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä uuden kokouksen järjestämistä. Kokous pidettiin 7 päivänä helmikuuta 2011. Lisätietoja toimitettiin 24 päivänä helmikuuta 2011.
(14)
Tanskan viranomaisten pyynnöstä järjestettiin uusi kokous 4 päivänä maaliskuuta 2011, minkä jälkeen Tanska toimitti lisätietoja 11, 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2011 sekä 6 ja 14 päivänä huhtikuuta 2011 saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Tanska ilmoitti komissiolle 11 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että kaikkia rakenneuudistussuunnitelman osia ei toteutettaisi (jäljempänä selvitetty ’TV2-alene-kortti’). Tanska toimitti 17 ja 18 päivänä maaliskuuta sekä 6 ja 14 päivänä huhtikuuta 2011 tarkistetut rahoitustiedot, joissa kyseinen muutos oli otettu huomioon.
(15)
On syytä panna merkille, että Viasat Broadcasting UK Ltd haki 24 päivänä maaliskuuta 2009 pelastamistukipäätöksen kumoamista Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelta (nykyään Euroopan unionin yleinen tuomioistuin) (6). Lisäksi Viasat Broadcasting UK Ltd pyysi 15 päivänä toukokuuta 2009 komissiota aloittamaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn pelastamistukipäätöksen kumoamiseksi (7). Nämä toimet koskevat eri päätöstä eivätkä estä komissiota esittämästä näkemystään rakenneuudistussuunnitelmasta. Tuomioistuinmenettely kuitenkin keskeytettiin 17 päivänä toukokuuta 2010 annetulla määräyksellä, kunnes komissio olisi tehnyt lopullisen päätöksen rakenneuudistusasiassa (8).
(16)
MTG/Viasat teki 14 päivänä joulukuuta 2009 kantelun, jossa se väitti Tanskan rikkovan muun muassa SEUT-sopimuksen 106 ja 102 artiklaa, kun se on ottanut käyttöön TV2-kanavan käyttäjämaksut.
II TUENSAAJA: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S rekisteröitiin vuonna 2003 täysimääräisesti Tanskan valtion omistuksessa olevaksi osakeyhtiöksi. Yhtiö otti vastuulleen vuonna 1986 perustetun itsenäisen julkisen laitoksen, TV2:n, toiminnan. Danmark A/S:llä on intressejä useassa eri yhtiössä, joihin kuuluu kokonaan omistettuja tytäryhtiöitä, yhtiökumppaneita, yhteisyrityksiä ja vähemmistöomistuksia. TV2 Danmark A/S, jäljempänä ’TV2’, on TV2-konsernin emoyhtiö, ja se toimii julkisen palvelun televisiokanavana, TV2, jäljempänä myös ’pääkanava’.
(18)
Nykyinen liiketoimintamalli: Aiemmin TV2-pääkanavaa rahoitettiin televisiolupamaksuilla ja mainostuloilla. Vaikka alueellisia kanavia edelleen rahoitetaan osittain edellä mainitulla tavalla, televisiolupamaksuihin perustuva pääkanavan rahoitus päättyi heinäkuussa 2004, minkä jälkeen voimassa on enää mainostuloihin perustuva rahoitus. Mainostulot ovat nykyään pääkanavan ainoa tulolähde kaupallisilta kanavilta saatujen voittojen lisäksi. TV2:lla ei nykyään ole oikeutta kerätä pääkanavan tilausmaksuja.
(19)
Julkisen palvelun velvoitteet: Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 38 a §:n 1 momentissa asetetaan TV2:lle julkisen palvelun velvoite ja säädetään, että julkisen palvelun ohjelmia on tarjottava koko kansalle 10 §:ssä tarkoitettujen periaatteiden mukaisesti. Näitä yleisiä velvoitteita täydennetään julkisen palvelun toimiluvassa ja sen liitteissä annetuilla yksityiskohtaisemmilla kuvauksilla.
(20)
Komissio on hyväksynyt (9) TV2-pääkanavan täyttävän julkisen palvelun velvoitetta, minkä unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut (10). TV2:n julkisen palvelun toiminta aiheuttaa enemmän kuin […] (11) sen kustannuksista (12).
(21)
TV2-pääkanavalla on edelleen julkisen palvelun velvoite lähettää alueellisia ohjelmia TV2:n julkisen palvelun toimiluvan 2.5 kohdan mukaisesti (13). Alueellista ohjelmasisältöä tuotetaan TV2:n alueellisilla asemilla. Kahdeksan alueellista asemaa ovat riippumattomia TV2:sta. Niitä hallinnoidaan Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 31 §:llä ja sitä seuraavilla pykälillä (14). TV2:n kahdeksalla alueellisella asemalla on kullakin edustajisto, jossa on alueellisen kulttuuri- ja yhteiskuntaelmän edustus. TV2 ei voi olla jäsenenä näissä edustustoissa. Alueellisten asemien on Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 31 §:n ja sitä seuraavien pykälien mukaisesti harjoitettava julkisen palvelun toimintaa, ja niiden ohjelmistossa on korostettava alueellisia näkökohtia. Näiden asemien toiminta rahoitetaan pääasiallisesti lupamaksuilla (15). TV2:lla on velvollisuus lähettää näitä alueellisia ohjelmia tavanomaisessa ohjelmavirrassaan (16). TV2 ei vaikuta valittuun tv-formaattiin, esim. varmistaakseen, että se on yhteneväinen pääkanavan yleisen tv-ohjelmatarjonnan kanssa. Valtakunnallisten ja alueellisten ohjelmien välissä TV2 välittää mainoksia, jotka on suunnattu alueellisille markkinoille, ja saa mainoksista tuloja.
(22)
Jakeluvelvoite: Pääkanavalla on nykyään Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 6 §:n mukaan jakeluvelvoite, jonka perusteella satelliittiantennijärjestelmää käyttävien kanavan jakelijoiden (mukaan lukien kaupallisia kaapeleita käyttävät kanavan jakelijat) on otettava säännöksessä mainitut kanavat (toisin sanoen TV2 ja DR) kaikkiin ohjelmapaketteihinsa (17).
Tv-kanavien jakelijoilla, jotka toimivat satelliittiverkossa, ei ollut velvoitetta sisällyttää TV2-pääkanavaa ohjelmapaketteihinsa, mutta ne tekivät kuitenkin niin, koska kanava on erittäin suosittu (18).
(23)
Televisiolähetykset Tanskassa: Televisio-ohjelmia lähetetään Tanskassa viidellä eri tavalla, jotka perustuvat vaihtoehtoisiin tv-signaalin vastaanottotapoihin, joita ovat kaapeliverkko (jota käyttävät YouSee ja Stofa), satelliittiantenniverkko (paikalliset kaapeliverkossa toimivat ohjelmien lähettäjät), lähetykset lautasantennien välityksellä (Viasat ja Canal Digital), laajakaistalähetykset (IPTV) ja maanpäälliset lähetykset. Analoginen maanpäällinen signaali poistettiin käytöstä 1 päivänä marraskuuta 2009, ja Tanskan maanpäälliset tv-signaalit digitalisoitiin. Boxer-yhtiö voitti kaupallisia portinvartijatoimia koskevan tarjouskilpailun ja vastaa tilauksiin perustuvien kanavien lähettämisestä maanpäällisissä verkoissa. Nykyään TV2-pääkanava lähettää ohjelmia vapaalla kentällä, ilman että sen katsomisesta peritään lupamaksuja (19).
(24)
TV2:n toiminta: TV2 toimii pääasiallisesti ohjelmien lähettäjänä ja tv-mainosten myyjänä. Se myös hankkii ja myy kansainvälisillä markkinoilla audiovisuaalisia oikeuksia (esim. Euro 2008 tai olympiakisat) lähetyksiin, joita se voi itse lähettää tai jälleenmyydä. TV2 toimii lähes yksinomaan tv-lähetysten tai muilla mediamarkkinoilla Tanskassa. TV2-pääkanava on suurin tv-kanava Danmarks Radion ohella (viimeksi mainittua julkista yhtiötä rahoitetaan yksinomaan lupamaksuilla, ja se toimii kahdella julkisen palvelun kanavalla).
TV2-pääkanava kilpailee nykyään tv-mainonnan markkinoilla muun muassa Viasatin kanavien TV3:n ja TV3+:n kanssa. Viasatin omistaa Swedish Modern Times Group A/S (MTG), joka myös lähettää ohjelmia satelliittiverkossa. TV2 kilpailee myös mainostuloista SBS A/S:n kanssa, jonka omistaa saksalainen ProSiebenSat. TV2:n maksu-tv-kanavat, kuten TV2 Zulu ja TV2 Charlie, kilpailevat muiden kaupallisten kanavien kanssa tukkutason markkinoilla maksu-tv-pakettien lähetyksistä.
(25)
Kaupalliset toimet: TV2 tarjoaa useita kaupallisia palveluja, joihin kuuluvat TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film ja TV2 News. Se omistaa myös 50 prosenttia TV2 Sportsista. TV2 Zulua, TV2 Charlieta ja TV2 Newsiä rahoitetaan tilausmaksuilla ja mainoksilla, kun taas TV2 Filmiä rahoitetaan yksinomaan tilausmaksuilla.
(26)
Kuten Tanska (20) sekä TV2 Danmark A/S ja sen kilpailija Viasat (21) ovat myöntäneet, pääkanavan toiminta on elintärkeää kaupallisten kanavien tuottamien tulojen hankkimiseksi.
(27)
TV2:n on täytynyt pitää vuodesta 2001 alkaen kirjaa erikseen kaupallisista palveluistaan ja julkisista palveluistaan, ks. määräys nro 740 (22). Kirjanpitoa valvovat ulkoiset tilintarkastajat.
(28)
Muu liiketoiminta: Lisäksi TV2 Danmark A/S omistaa useita tytäryhtiöitä ja on mukana useissa tv-toiminnan sisältöön ja radioon liittyvissä yhteisyrityksissä. Sillä oli aiemmin myös DR:n kanssa lähetysverkko (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M ja Fordelingsnet). Tanskan toimittamien tietojen mukaan Broadcast Service Denmark on Tanskan johtava lähetystoiminnan harjoittaja lähetysverkkojen suunnittelussa, rakentamisessa, toiminnassa ja palveluissa. Lähetysverkon omistivat yhdessä Danske Radio ja TV2 suoraan tai yhteisomistukseen perustuvassa kumppanuudessa (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 on kuitenkin rakenneuudistuksen yhteydessä myynyt osuutensa tästä verkosta.
(29)
TV2:een liittyvät kansalliset kilpailun rajoittamista koskevat tapaukset: Komissio panee merkille, että Tanskan kilpailuviranomaiset tutkivat parhaillaan TV2:n käyttäytymistä mainosmarkkinoilla. Tanskan kilpailuneuvosto teki 21 päivänä joulukuuta 2005 päätöksen, jonka mukaan TV2 oli rikkonut SEUT-sopimuksen 102 artiklaa ja vastaavia kansallisia säännöksiä, kun se oli käyttänyt kanta-asiakasalennuksia mainosmarkkinoilla. Kilpailuasioiden muutoksenhakutuomioistuin kumosi kyseisen päätöksen 1 päivänä marraskuuta 2006, mutta Østre Landsret (Itä-Tanskan hovioikeus) vahvisti päätöksestä 22 päivänä kesäkuuta 2009. Viimeksi mainitun päätöksestä valitettiin korkeimpaan oikeuteen, joka säilytti Østre Landsretin tuomion 18 päivänä maaliskuuta 2011 antamassaan tuomiossa. Asia oli jatkoa aiemmassa asiassa 29 päivänä marraskuuta 2000 annetulle päätökselle, jossa Tanskan kilpailuneuvosto oli todennut, että TV2:n vuonna 2000 myöntämissä alennuksissa oli kyse hallitsevan markkina-aseman väärinkäytöstä.
III MUUT TV2:TA KOSKEVAT VIREILLÄ OLEVAT MENETTELYT
(30)
Komissio teki 19 päivänä toukokuuta 2004 ja 2 päivänä helmikuuta 2005 päätökset (23) TV2:n toiminnan tukemisesta julkisista varoista ennen sen yhtiöittämistä ja sen jälkeistä pääomitusta. Ensimmäisessä päätöksessä komissio määräsi TV2:lle myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman tuen, joka oli 628,1 miljoonaa Tanskan kruunua, takaisinperimisestä. Tanska määräsi tuen takaisinperimisestä tuensaajalta korkoineen, ja peri TV2:lta takaisin 1,05 miljardia Tanskan kruunua. Toisessa päätöksessä ei vastustettu pääomitusta, jossa oli kyse 440 miljoonan Tanskan kruunun suuruisesta pääoman lisäyksestä ja myöhemmästä velan muuntamisesta osakkeiksi 394 miljoonan Tanskan kruunun arvosta, eikä katsottu sitä sisämarkkinoille soveltumattomaksi.
(31)
Unionin yleinen tuomioistuin kumosi 22 päivänä lokakuuta 2008 komission päätöksen takaisinperimisestä (24). Yleinen tuomioistuin antoi 24 päivänä syyskuuta 2009 (25) määräyksen pääomituksesta annetusta päätöksestä todeten, että päätöstä ei ollut syytä antaa, koska pääomitusta koskeva päätös - joka perustui takaisinperimisestä annettuun päätökseen - perustui tosiseikkoihin, joita ei enää ollut, joten päätökseltä puuttui asiasisältö ja tarkoitus. Yleinen tuomioistuin katsoi, että molemmat päätökset koskivat saman oikeusasian kahta eri puolta.
(32)
Komission tutkimukset, jotka koskivat edellä mainittua asiaa, toteutettiin samanaikaisesti kyseisen menettelyn kanssa, ja komission päätös edellä mainitussa asiassa annetaan samaan aikaan kuin tämä päätös.
IV RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
1. Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman asiayhteys
(33)
Kuten komission päätöksessä, jossa annettiin lupa yhden miljardin Tanskan kruunun suuruiselle pelastamistuelle, on todettu, TV2 Danmarkilla oli vuonna 2008 vakavia likviditeettiongelmia, jotka johtuivat erityisesti radiotoimintaan tehdyistä merkittävistä investoinneista, ennakoitua alhaisemmista mainostuloista ja korkeammista korkokuluista. Näitä likviditeettitarpeita ei olisi voitu ratkaista ottamalla luottoa yksityisiltä luottolaitoksilta (pankeilta). Pelastamistukipäätöksen mukaisesti Tanska antoi rakenneuudistussuunnitelman tiedoksi suuntaviivoissa määrättyjen kuuden kuukauden kuluessa.
(34)
Rakenneuudistussuunnitelma, joka toimitettiin komissiolle 4 päivänä helmikuuta 2009, oli tulosta siitä, että Tanskan puolueiden suuri enemmistö sopi vuosien 2007-2010 mediapoliittiseen sopimukseen tehtävästä lisäyksestä, joka julkaistiin 9 päivänä tammikuuta 2009.
(35)
Tanskan 4 päivänä helmikuuta 2009 toimittama ilmoitus koski useita rakenneuudistuksen tukitoimenpiteitä, koska sen mukaan komission pelastamistukipäätöksessä havaitut lyhyen aikavälin likviditeetti- ja maksukyvyttömyysongelmat eivät olleet poistuneet. Näiden ongelmien vuoksi TV2 Danmark A/S luokiteltiin suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi (26), mitä komissiolla ei ollut syytä vastustaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ja mikä Tanskan mukaan päti edelleen, vaikka TV2 oli saanut pelastamistukea. Tämä voidaan osoittaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä mainituilla tiedoilla (27).
(36)
Menettelyn myöhemmässä vaiheessa ja erityisesti vastineeksi kolmansien huomautuksiin Tanska toimitti uuden päivitetyn PWC:n tutkimuksen TV2:n taloudellisesta tilanteesta. Yhteenveto päivitetyistä tiedoista esitetään seuraavassa taulukossa (28).
TV2 Danmark A/S:n kehitys
avainlukuina
(miljoonaa Tanskan kruunua)
2006
2007
2008
2009
Voitto ennen veroja
142
- 213
18
-28
Liikevaihto
1 980
2 251
2 206
2 029
Nettokassavirta
79
- 550
-73
-60
Korollinen nettovelka
232
564
622
659
Nettokorkokulut
10
19
41
31
Omaisuuserien nettoarvo
815
598
616
601
Tanskan mukaan TV2:n ongelmat johtuvat muun muassa ilman kestävää liiketoimintamallia toimineen julkisen palvelun kanavan kasvaneesta kannattamattomuudesta (29) ja epäonnistuneista investoinneista aiheutuneista tappioista.
(37)
Tappiot: Koska TV2 Danmark A/S:n mainostulot olivat talousarviossa esitettyä alhaisemmat ja koska yhtiö oli tehnyt useita epäonnistuneita investointeja (joista merkittävin TV2 Radioon), se tuotti vuonna 2007 huomattavan tappion (214 miljoonaa Tanskan kruunua, oman pääoman tuotto -36 prosenttia). Lisäksi vuoden 2008 maaliskuun lopussa kyseisen vuoden tulosennuste viittaa uuteen tappioon, joka oli ennen veroja jopa […] miljoonaa Tanskan kruunua, vaikkakin ennuste katsottiin hyvin riippuvaiseksi kehityksestä mainosmarkkinoilla. Yhtiö tuotti tappiota myös vuonna 2009.
(38)
Liikevaihto/markkinaosuus: TV2-pääkanavan markkinaosuus pieneni useiden vuosien ajan ennen pelastamistukea, ja se pienenee edelleen. TV2:n historiallinen liiketoimintaetu poistui maanpäällisten analogisten TV-lähetysten lakkauttamisen myötä ja DTT:n (digitaalinen maanpäällinen televisio) käyttöönotto on johtanut jakelumahdollisuuksien tasapuolistumiseen marraskuusta 2009 alkaen. Jakeluvelvoitteen poistamisen (ks. jäljempänä 52 kappale) uskotaan johtavan markkinaosuuksien pienenemiseen entisestään. TV2-pääkanavan ”kaupallinen” markkinaosuus (21-50-vuotiaat, jotka muodostavat kaupallisesti kiinnostavimman katsojaryhmän) oli vuosina 2003-2009 pienentynyt jo 19 prosentilla 56,2 prosentista 45,6 prosenttiin (30). TV2:n kaupallisen markkinaosuuden uskotaan olevan […] prosenttia vuonna 2013 (31).
(39)
Velkaantuneisuus / negatiivinen kassavirta / korkokulut: Kuten edellä esitetystä taulukosta selviää, TV2 Danmark A/S:n korolliset nettovelat kasvoivat 232 miljoonasta Tanskan kruunusta vuonna 2006 622 miljoonaan Tanskan kruunuun vuonna 2008 (ennen verkon myyntiä ja velan suurimman osan takaisinmaksamista, korollinen nettovelka budjetoitiin […] miljoonaksi Tanskan kruunuksi vuonna 2010). Taulukosta selviävät lisäksi TV2 Danmark A/S:n negatiivinen kassavirta, velan kasvu, kasvavat korkokulut ja supistuva omaisuuserien nettoarvo 31 päivän joulukuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisenä aikana.
(40)
Optimistisen skenaarion / pessimistisen skenaarion analyysi: Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään perusskenaario, optimistinen skenaario ja pessimistinen skenaario herkkyyslaskelmin. Skenaariot perustuvat markkinaennusteisiin, jotka ovat ulkoisista tekijöistä johtuvia (PriceWaterhouseCoopers). Skenaarioissa ennustetaan reaali-BKT:n kasvua, mistä johdetaan TV-mainonnan markkinoiden kasvuarvio (tai laskuarvio), joka yhdessä markkinaosuuslaskelmien kanssa tuottaa TV2:n mainostuloennusteet. Perusskenaariossa esitetään BKT:n heikkoa ([…] prosentin kasvua vuosina 2009 ja 2010, […] prosentin kasvua vuonna 2011 ja […] prosentin kasvua vuonna 2012). Tv-mainonnan markkinoiden ennustettiin […] vuosina 2009-2012 […] miljoonasta Tanskan kruunusta […] miljoonaan Tanskan kruunuun ([…] prosenttia). Pessimistisessä skenaariossa reaali-BKT:n uskottiin kasvavan vähemmän (nollakasvu vuosina 2009 ja 2010 ja kasvua […] prosenttia vuonna 2011 ja […] prosenttia vuonna 2012). Mainoskulujen ennustettiin […] […] miljoonasta Tanskan kruunusta vuonna 2009 […] miljoonaan Tanskan kruunuun vuonna 2012 ([…] prosenttia). Optimistisessa skenaariossa ennustettiin hieman suurempaa BKT:n kasvua kuin perusskenaariossa ja siksi myös hienoista kasvua tv-mainosmarkkinoilla […] miljoonasta Tanskan kruunusta vuonna 2009 […] miljoonaan Tanskan kruunuun vuonna 2012 ([…] prosenttia). Yhdessä ennustetun markkinaosuuksien menettämisen kanssa TV2:n mainostulojen ennustettiin […], perusskenaariossa […] prosenttia, pessimistisessä skenaariossa […] prosenttia ja optimistisessa skenaariossa […] prosenttia vuosina 2009-2012, mikä vastasi […] prosentin, […] prosentin ja […] prosentin […].
(41)
Vuosina 1999-2009 TV2:n mainostulot ovat kasvaneet 1,9 prosentin (geometriseen) keskiarvoon, jossa on otettava huomion 12 prosentin peruspoikkeama (32). Ottaen huomioon TV2:n mainostulojen herkkyys suhdannevaihteluille ja yleiset taloudelliset näkymät arvion tekohetkenä, PWC:n laskelmia vuosille 2009-2012 ei voida hylätä perusteettomina.
(42)
PWC:n selvitys päivitettiin syyskuussa 2009, ja siinä otettiin huomioon tuoreemmat ennusteet mainostuloista ja tarjottiin perusskenaariossa esitettyä heikommat näkymät (33). Tv-mainonnan markkinat supistuivat vuonna 2009 18,7 prosentilla vuodesta 2008 (34). TV2:n mainostulot vähenivät neljä prosenttia vuonna 2008 (1 667 miljardista 1 597 miljardiin Tanskan kruunuun) ja 24 prosenttia vuonna 2009 (1 597 miljardista 1 220 miljardiin Tanskan kruunuun) (35).
(43)
Tanska katsoo, että TV2:n vaikeudet johtuvat aiempina vuosina tehdyistä merkittävistä investoinneista aiheutuneista veloista, TV2:lle myönnettyä valtiontukea koskevan tutkinnan tuloksen epävarmuudesta ja ennen kaikkea julkisen palvelun liiketoimintamallista, joka perustuu ainoastaan mainostuloihin. Erityisesti radiotoiminta on aiheuttanut merkittäviä tappioita sen käynnistämisvuodesta 2007 alkaen. Radiotoiminta päätettiin huhtikuussa 2008 lakkauttaa.
(44)
Pankeilta saatavan ulkoisen rahoituksen puuttuminen: Rakenneuudistussuunnitelmassa otetaan huomioon TV2:n pankkien epävarmuus pääkanavan nykyisen liiketoimintamallin suhteen ja TV2:lle aiemmin myönnetyistä tuista käynnissä olevien menettelyjen mahdollisen tuloksen suhteen. Rakenneuudistussuunnitelmassa rajoitetaan pankeille yrityksestä aiheutuvat riskit nykyisten lainojen tai luottojärjestelyjen supistumiseen entisestään. Tanska on toimittanut näyttöä siitä, että 22 päivänä huhtikuuta 2009 sen jälkeen, kun yhtiön tilinpäätös oli julkaistu, yhtiön pääpankki […] pyysi supistamaan lainaansa ja luottojärjestelyjään yhtiöön nähden (36).
(45)
TV2:lla oli vaikeuksia Odensessa sijaitsevien toimitilojensa kiinnittämisessä, ja se ilmoitti, että rakennusten arvo ja mahdollisen kiinnityksen arvo olivat alentuneet (37). Lopulta TV2 sai Nordea-pankilta 80 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen lainan, joka oli odotettua pienempi. Myöhemmin Tanska toimitti päivitettyjä tietoja pankin vähentyneestä kiinnostuksesta kaupallisten lainojen myöntämiseen. Näistä tiedoista selviää, ettei yksikään pankki, johon oli otettu yhteyttä ([…], […], […] ja […]), katsonut TV2:n olevan luottokelpoinen. Tämä johtui odotuksista, jotka kohdistuivat TV2:n ainoana tulolähteenä olevilla mainosmarkkinoilla tapahtuvaan kehitykseen. TV2:n ansaitsemiskyky kyseenalaistettiin, ja vireillä olleiden menettelyjen katsottiin lisäävän riskejä (38).
2. Alun perin ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman kuvaus ja siihen tehdyt muutokset
(46)
Ilmoitettu TV2:n rakenneuudistussuunnitelma koskee ajanjaksoa 4 päivästä helmikuuta 200931 päivään joulukuuta 2012. Sen tarkoituksena oli korjata TV2:n liiketoiminnan heikkoutta, erityisesti aivan liian suurta lyhytaikaisten velkojen osuutta taseessa ja julkisen palvelun kanavan liiketoimintamallia, joka katsottiin kestämättömäksi, koska se perustui suhdanneherkistä mainostuloista saatavaan rahoitukseen. Suunnitelma koostui seuraavista pääosista: i) taseeseen vaikuttava rahoitusrakenteen uudistus, ii) toiminnan rakenneuudistus, iii) julkisen palvelun kanavan TV2:n uudenlainen rahoitus, joka toteutetaan ottamalla käyttöön uusi liiketoimintamalli, iv) tukitoimenpiteet ja v) vastasuorite/vastasuoritteet.
(47)
Rahoitusrakenteen uudistustoimenpiteiden oli tarkoitus koostua pääasiallisesti seuraavista neljästä osasta: 50 prosentin osuuden myynti BSD-lähetysverkon omistusosuudesta (39), Odensen toimitilojen (Kvaegtorvet) kiinnitys, jonka uskottiin tuottavan […] miljoonaa Tanskan kruunua, suunniteltujen pääomainvestointien lykkääminen ja alaskirjaus sekä irtautuminen tietyissä läheisillä media-aloilla toimivissa yhtiöissä olleista vähemmistöosakkuuksista, […]:ssa, Momondossa, […]:ssa ja […]:ssa. Näiden toimenpiteiden uskottiin tuottavan […] miljoonan Tanskan kruunun tulot, joista osa käytettäisiin lyhytaikaisen luotonoton vähentämiseen.
(48)
Toiminnan rakenneuudistustoimenpiteillä täydennetään 280 miljoonalla Tanskan kruunulla kustannuksia alentavia toimenpiteitä, jotka oli aloitettu jo vuonna 2008 ja joihin kuuluivat East Productionin toiminnan lopettaminen ja sen integroiminen TV2:een, TV2:n osuuksien sulkeminen tai alaskirjaus […]ssa/ssä ja 40 miljoonan Tanskan kruunun suuruiset lisäkustannussäästöt. Lisäksi TV2 on ilmoittamisajankohdan jälkeen onnistunut ottamaan käyttöön lisäkustannussäästöjä 30 päivänä maaliskuuta 2009 hyväksytyssä suunnitelmassa, jonka mukaan pääomainvestointeja supistetaan vuonna 2009 30 miljoonan Tanskan kruunun arvosta ja muita kustannuksia vähennetään 97 miljoonaa Tanskan kruunua (40).
(49)
Uuden rahoitustoimenpiteen (käyttäjämaksut) (41) tarkoituksena on laajentaa julkisen palvelun kanavan, TV2:n, vakaita tulolähteitä. Asiasta tehtiin päätös tärkeimpien poliittisten puolueiden välillä 9 päivänä tammikuuta 2009 allekirjoitetussa sopimuksessa, joka koski vuosien 2007-2010 mediapoliittisen sopimuksen muuttamista.
(50)
Tilausmaksujen periminen: Pääkanavan liiketoimintamalli on tarkoitus saada kestäväksi, kun TV2:lle annetaan lupa ottaa käyttöön käyttäjämaksut, toisin sanoen tilausmaksut, joilla rahoitetaan julkisen palvelun kanavaa 1 päivästä tammikuuta 2012 alkaen. Lisäksi TV2 saa edelleen mainostuloja.
(51)
Kanavan jakelijat perivät maksut loppukäyttäjiltä. Loppukäyttäjän maksamaa maksua ei vahvista hallitus, vaan siitä sovitaan TV2:n ja kanavan jakelijoiden (muun muassa DTT Boxerin) välisissä tavanomaisissa kaupallisissa neuvotteluissa. TV2 odottaa perivänsä kanavan jakelijoilta kuukausittain noin 10-12 Tanskan kruunua (ilman alv:oa) kotitaloudelta (42). Käyttäjämaksujen käyttöönotolla vuonna 2012 on tarkoitus antaa kotitalouksille riittävästi aikaa vaihtaa nykyiset MPEG 2 -teknologian laitteet, joilla voidaan vastaanottaa vapaan kentän digitaalisia maanpäällisiä tv-lähetyksiä (DR1, DR2 ja TV2), MPEG 4-formaatin laitteisiin. Tanska uskoo, että rakenneuudistussuunnitelman tällä osalla palautetaan TV2:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus. TV2 odottaa käyttäjämaksujen aikaansaavan noin […] miljoonan Tanskan kruunun nettokasvun tuloissa vuonna 2012 (43).
(52)
Tarkoituksena ei ole velvoittaa säännösteitse kanavan jakelijoita sisällyttämään TV2:ta ohjelmapaketteihinsa. Päinvastoin nykyinen jakeluvelvoite poistetaan, kun käyttäjämaksut otetaan käyttöön (44). Tämä johtuu nykyisen Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 6 luvun 38 a §:n 2 momentin sanamuodosta, jonka mukaan, jos kulttuuriministeri antaa TV2:lle luvan periä käyttäjämaksuja, kanavan jakeluvelvoiteasema päättyy. Toisin sanoen jakeluvelvoite päättyy automaattisesti, kun käyttäjämaksut otetaan käyttöön. Käytännössä TV2-pääkanavaa todennäköisesti lähetetään kaapeli- ja antenniverkoissa entiseen tapaan. Jakelijat voivat muuttaa ohjelmapakettien rakennetta niin, että TV2 korvaa jonkin toisen maksullisen kanavan.
(53)
Käyttäjämaksujen perimiseen suunniteltiin alun perin poikkeuksia, ja tarkoitus oli, että TV2 ei perisi maksuja loppukäyttäjiltä, jotka eivät vastaanota mitään muuta maksullista tv-kanavaa (ns. TV2-alene-kortti eli pelkkä TV2). Tämä olisi johtanut siihen, että loppukäyttäjät, jotka vastaanottaisivat ainoastaan vapaasti kentällä toimivia (FTA) kanavia, voisivat edelleen katsoa TV2:n ohjelmia maksutta. Tämä mahdollisuus sisältyi 18 päivänä marraskuuta 2010 annettuun kulttuuriministeriön ehdotusluonnokseen, mutta sitä ei toteuteta. Näin ollen TV2 perii vuodesta 2012 alkaen maksuja kaikilta loppukäyttäjiltä, jotka haluavat vastaanottaa TV2:n julkisen palvelun kanavan lähetyksiä. Mahdollisuus periä loppukäyttäjiltä käyttäjämaksuja edellyttää TV2:n lupaehtojen muuttamista, minkä kulttuuriministeriö toteuttaa.
(54)
Alun perin ilmoitetut tukitoimenpiteet: Kuten alun perin ilmoitettiin, rakenneuudistukseen piti liittyä kolme tukitoimenpidettä, joiden kokonaisarvo olisi enintään 1 375 miljardia Tanskan kruunua. Toimenpiteet olivat seuraavat:
-
300 miljoonan Tanskan kruunun suuruinen pääomalaina
-
arviolta 475 miljoonan Tanskan kruunun arvoiselle lähetysverkon myynnille annettava takaus ja
-
alustavasti 600 miljoonan Tanskan kruunun suuruinen tilapäinen luottojärjestely, joka toteutettaisiin siinä tapauksessa, ettei TV2 onnistuisi hankkimaan ulkoista rahoitusta.
(55)
Tanska totesi, että korkoprosentit ja takausmaksut olisivat samat kuin terveillä yrityksillä. Näitä toimenpiteitä ei koskaan toteutettu. Tarkempia tietoja annetaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä (45).
(56)
Pelastamistukea koskeva luottojärjestely, joka oli suuruudeltaan noin 1 000 Tanskan kruunua, sellaisena kuin siihen annettiin lupa 4 päivänä elokuuta 2008 annetussa komission päätöksessä, jätettiin voimaan.
(57)
Tanska toimitti tietoja rakenneuudistuskustannuksista ja tarjosi näistä kaksi eri laskentavaihtoehtoa. Ensiksikin Tanska väitti, että TV2:n rakenneuudistus oli taloudellista rakenneuudistusta, jossa likviditeettivajeen täyttämiskustannukset ovat itse asiassa rakenneuudistuskustannuksia, toisin sanoen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamisesta aiheutuvia kustannuksia. Tanska katsoo, että, olivatpa kustannukset mitkä tahansa, TV2 itse maksaa ne kokonaisuudessaan. Tanska lähtee siitä, että komission päätöksen antamisajankohtana kaikkia tukitoimenpiteitä ei ollut toteutettu tai ne maksettaisiin takaisin kokonaisuudessaan (46). Tanska katsoo myös, että TV2:n rakenneuudistustapauksessa kustannussäästöt olisi hyväksyttävä myös rakenneuudistuskustannuksiksi, koska kustannussäästöillä on tarkoitus kilpailukyvyn parantamisen lisäksi varmistaa TV2:n taloudellinen elinkelpoisuus puhtaasti kaupalliselta kannalta tarkasteltuna (47). Siinä tapauksessa, että rakenneuudistuskustannukset laskettaisiin perinteisemmällä tavalla, jossa kustannussäästöjä ei oteta huomioon, jouduttaisiin keskittymään koituneisiin kertaluonteisiin satunnaisiin kuluihin, joiden Tanska ilmoittaa olevan […] miljoonaa lähetysverkon transaktiokustannuksia, kustannuksia maksu-tv:hen siirtymisestä (käyttäjämaksut) sekä asianajo- ja konsultointikuluja ja työsopimusten irtisanomiskustannuksia (48).
(58)
Vastasuoritteena TV2 sitoutui alun perin olemaan avaamatta uusia tv-kanavia rakenneuudistuskauden aikana eli 31 päivään joulukuuta 2012 asti. Tanska korostaa, että kyseessä on yhtiön kannalta uhraus, sillä uudet kanavat vähentäisivät TV2:n riippuvuutta mainostuloista. Digitaaliympäristössä katsojille tarjotaan koko ajan lisää erikoistuneita kanavia, ja TV2 huomauttaa, että sen kilpailijat avaavat uusia kanavia kyseisenä ajanjaksona.
(59)
Rakenneuudistuksen kestosta, jonka ilmoitettiin päättyvän 31 päivänä joulukuuta 2012, Tanskan viranomaiset totesivat, että TV2:n intressissä on korvata kaikki valtiontuki aikaisemmin ja siten saada rakenneuudistuskausi päättymään aikaisemmin (49).
3. Rakenneuudistusprosessin myöhempi kehitys
(60)
Kuten rakenneuudistussuunnitelmassa määrätään, TV2 myi lähetysverkkonsa 30 päivänä syyskuuta 2010 ruotsalaiselle Teracom AB:lle, joka omistaa Boxerin. Myynti tuotti TV2:lle noin 640 miljoonaa Tanskan kruunua ennen veroja, ja kyseisellä määrällä lyhennettiin TV2:n velkaa.
(61)
TV2 saattoi myös kiinnittää toimitilansa Odensessa, tosin ennakoitua alhaisemmasta arvosta. […] miljoonan Tanskan kruunun sijaan TV2 sai vain 80 miljoonan Tanskan kruunun lainan.
(62)
TV2 maksoi takaisin 4 päivänä lokakuuta 2010 kaikki komission pelastamistukipäätöksessä hyväksytystä luottojärjestelystä suoritetut nostot. TV2 oli nostanut pelastamistukijärjestelystä yhteensä 223 miljoonaa Tanskan kruunua. Vuoden 2008 lopussa, toisin sanoen pelastamistukikauden kuutena kuukautena, TV2 oli nostanut 208 miljoonaa Tanskan kruunua (50). Lähetysverkon myynti oli rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitua onnistuneempi, ja Tanska lähetti sen jälkeen seuraavat oikaistut luvut TV2:n taloudellisesta tilanteesta (luvut perustuvat pääkanavan tilausmaksuihin) (51).
(miljoonaa Tanskan kruunua)
Toteutunut
2009
Arvioitu
2010
Ennuste
2011
Ennuste
2012
Ennuste
2013
Tulot
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Kulut
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
EBIT
-2
25
(…)
(…)
(…)
Jatketun toiminnan voitto ennen veroja
-28
42
(…)
(…)
(…)
Keskeytetyn toiminnan voitto ennen veroja
1
397
(…)
(…)
(…)
Voitto verojen jälkeen
-14
353
(…)
(…)
(…)
Oma pääoma vuoden lopussa
601
952
(…)
(…)
(…)
Korollinen nettovelka vuoden lopussa
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
[…] tarjosi 13 päivänä lokakuuta 2010 TV2:lle […] miljoonan Tanskan kruunun arvoista lisäluottojärjestelyä. Järjestely kasvattaisi TV2:n pitkän aikavälin luottojärjestelyjä […] […] miljoonasta Tanskan kruunusta […] miljoonaan Tanskan kruunuun (52). Tarjoukseen sisältyivät kuitenkin seuraavat ehdot:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Edellä esitetyn perusteella TV2 uskoo saavansa rahoitusjärjestelyjä noin […]-[…] miljoonan Tanskan kruunun arvosta vuoden 2012 loppuun mennessä. Tämä sisältää […]-[…] miljoonaa Tanskan kruunua ja ulkoiset lisäluottojärjestelyt, joiden arvo on […] miljoonaa Tanskan kruunua (53).
(65)
Tanska toimitti myös tietoja TV2:n pääomarakenteesta. Koska ulkoisen rahoituksen saamisessa esiintyi vaikeuksia, jotka johtuivat epävarmuudesta vireillä olevien menettelyjen lopputuloksen suhteen ja TV2:n liiketoimintamallista, joka oli suuresti riippuvainen mainostuloista, Tanskan mukaan TV2:n olisi tukeuduttava vähemmän velkaan ja enemmän omaan pääomaan. Komissio panee merkille myös, että TV2:n oman pääoman ehtoinen rahoitus poikkeaa suuresti vertailukelpoisten toimijoiden rahoituksesta.
(66)
Pääomarakennetta voidaan arvioida tarkemmin vakavaraisuussuhteen perusteella, toisin sanoen arvioimalla kirjanpidollisen oman pääoman suhdetta taseen loppusummaan. PWC (Tanskan käyttämä rahoituskonsulttiyritys) osoittaa, että TV2:n kaltaisten yritysten vakavaraisuussuhde on keskimäärin noin […] prosenttia (mediaani) ([…] prosenttia vuoden 2009 lopussa) (54). TV2:n kaltaisten yritysten keskimääräinen vakavaraisuussuhde on alhaisempi kuin TV2:n vakavaraisuussuhteen oletetaan olevan rakenneuudistuskauden lopussa. Lähetysverkon myynnin jälkeen TV2:n vakavaraisuussuhde oli […] prosenttia vuonna 2010. Sen ennustetaan yltävän […] prosenttiin vuoden 2011 lopussa ja […] prosenttiin vuoden 2012 lopussa. TV2:n toimittamien tuoreimpien ennusteiden mukaan velkaantuneisuusaste (korollinen nettovelka suhteessa EBITDA:an) olisi noin […] vuoden 2010 lopussa, […] vuoden 2011 lopussa ja […] vuonna 2012. Vertailukelpoisten yritysten keskimääräinen velkaantuneisuusaste (mediaani) on vuoden 2009 lopussa noin […] ([…]) (55).
4. Uusien rahoitusparametrien vaikutus rakenneuudistussuunnitelmaan
(67)
Tanska vahvisti, ettei ainuttakaan rakenneuudistussuunnitelmassa alun perin ehdotetusta kolmesta tukitoimenpiteestä toteutettu koskaan, vaan Tanska odotti komission päätöstä asetuksen (EY) N:o 659/1999 3 artiklassa säädetyn täytäntöönpanokiellon mukaisesti (56). Viimeisimmän kehityksen perusteella merkityksellisiä ovat kuitenkin ainoastaan nykymuotoisen rakenneuudistussuunnitelman mukainen laina ja luottojärjestely (57). Ilmoitettu toimenpide, joka koskee ehdotettua takausta lähetysverkon myynnille, ei ole enää merkityksellinen eikä käyttökelpoinen (58), koska myynti toteutettiin onnistuneesti ilman takaukseen turvautumista (59). Toistaiseksi vain väliaikainen luottojärjestely on voimassa.
TV2:n lähetysverkon myynnin jälkeen parantuneen taloudellisen tilanteen perusteella Tanska totesi, että kaikki tukitoimenpiteet voidaan kumota edellyttäen ainoastaan, että rakenneuudistussuunnitelma hyväksytään (ja annetaan mahdollisuus ottaa käyttöön käyttäjämaksut) ja että komissio tekee vanhoista valtiontukitapauksista päätöksen, jossa ei velvoiteta enempään valtiontuen takaisinmaksuun Tanskan valtiolle (60). TV2 toteaa, että tällaisessa tilanteessa sillä on riittävä rahoitus vuoteen 2012 asti sen jälkeen, kun pääkanavan tilausmaksut otetaan käyttöön (61). Rakenneuudistussuunnitelmaa sellaisenaan ei peruta. Edelleen voimassa olevasta pelastamistukijärjestelystä TV2 ei saa varoja, koska sille asetetut ehdot (asiantuntijan vahvistama todennettu likviditeettitarve) eivät täyty (62).
(68)
Tanska sitoutui alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa siihen, ettei TV2 avaisi uusia tv-lähetyskanavia. Myöhemmin tarkennettiin, että sitoumus koski myös radiokanavia, mutta Tanskan viranomaisten mukaan tämä vastasuorite olisi lopetettava, kun kaikki tukitoimenpiteet on poistettu, sillä Tanskan viranomaiset katsovat, että tällöin myös rakenneuudistuskausi päättyy (63). Komission tutkinnan kuluessa Tanskan hallitus päätti järjestää tarjouskilpailun julkisen palvelun radiokanavasta (64). Tämän uuden radiokanavan tarkoituksena on saada aikaan kilpailua Tanskan julkisen palvelun radiolähetysmarkkinoilla, joita nykyään hallitsee julkinen toimija DR, jolla on lähes 80 prosenttia kuulijakunnasta. TV2 aikoi alun perin osallistua tähän tarjouskilpailuun, jonka voittaja voitaisiin todeta vasta, kun tukitoimenpiteet ovat päättyneet. Tutkinnan kuluessa Tanska kuitenkin vahvisti, ettei TV2 osallistuisi tähän tarjouskilpailuun, koska komission tutkimus oli käynnissä (65).
(69)
TV2 toteaa, että niin kauan kuin menettelyt ovat vireillä, TV2:n taloudellista tilannetta voidaan verrata sen kilpailijoihin ainoastaan ansaitsemissuhteen perusteella. TV2 on kuitenkin tietoinen siitä, että pääomaan perustuvat tunnusluvut (kuten vakavaraisuussuhde) ovat merkityksellisiä vasta, kun liiketoimintamallista ei ole epävarmuutta ja oikeusriidat on ratkaistu (66). Tanskan hallitus katsoi, ettei TV2:ta pitäisi ylipääomittaa, ja oli valmis ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla tämä varmistettaisiin, kun käyttäjämaksut otetaan käyttöön vuonna 2012. Tanskan hallitus haluaa TV2:n omistajana varmistaa, että TV2:n pääomarakenne vastaa tavanomaisia markkinaolosuhteita, heti kun käyttäjämaksu on otettu käyttöön ja taloudellinen tilanne sen myötä normalisoitu.
(70)
Tätä tarkoitusta varten Tanska on sitoutunut kuulemaan riippumatonta talousasiantuntijaa vuoden 2012 lopussa tai vuoden 2013 alussa. Asiantuntija analysoi TV2:n pääomarakennetta ja vertaa sitä muiden vastaavien mediayhtiöiden pääomarakenteeseen. Jos TV2:n pääomarakenne poikkeaa merkittävästi vastaavien yhtiöiden keskiarvosta, Tanskan hallitus on sitoutunut korjaamaan pääomarakennetta huhtikuussa 2013 pidettävässä yleiskokouksessa tilanteen oikaisemiseksi. Mikäli on olennaisia syitä olla korjaamatta pääomarakennetta, Tanskan hallitus ilmoittaa komissiolle rakenneuudistussuunnitelman muuttamisesta. Tanskan hallitus sitoutuu uudistamaan pääomapohjan rakenteen osingonjaolla, josta päätetään yleiskokouksessa huhtikuussa 2013, ja pitäytymällä lisäämästä TV2:n velkaa, mikä kasvattaisi tasetta.
(71)
Tanska aikoo myös toimittaa komissiolle hyvissä ajoin ennen huhtikuussa 2013 pidettävää kokousta analyysin ja hallituksen suunnitelmat toimista, joita analyysin perusteella toteutetaan.
V. TIIVISTELMÄ 2 PÄIVÄNÄ HEINÄKUUTA 2009 TEHDYSTÄ KOMISSION PÄÄTÖKSESTÄ ALOITTAA MENETTELY
(72)
Komissio katsoi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että ilmoitetut lainat ja rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät takaukset ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa, josta on tullut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta, tarkoitettua valtiontukea. Tämän jälkeen komissio tarkasteli rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan, josta on tullut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta, nojalla sekä rakenneuudistusta koskevien komission suuntaviivojen (67) nojalla. Komissio kehotti esittämään huomautuksia siitä, estäisikö EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (SEUT-sopimuksen 107 artikla) soveltaminen TV2:lle osoitettujen julkisen palvelun tv-yhtiön tehtävien suorittamista.
(73)
Komissio esitti epäilynsä ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuudesta sisämarkkinoille seuraavilta osin:
-
Komissio hyväksyi toistaiseksi sen, että TV2 Danmark A/S oli suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, mutta kehotti esittämään asiasta huomautuksia, koska TV2:n kilpailijat olivat todenneet kassavirtaongelmien olleen itse aiheutettuja ja helposti ratkaistavissa ilman, että ne vaikuttaisivat yhtiön elinkelpoisuuteen. Kilpailijat väittivät myös, että TV2 oli vuonna 2008 kannattava yritys.
-
Ottaen huomioon, että rakenneuudistussuunnitelmaan on sisällyttävä sellaisesta toiminnasta luopuminen, joka rakenneuudistuksen jälkeenkin olisi edelleen rakenteellisesti tappiollista (68), komissio mietti, voitaisiinko rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyneillä toimenpiteillä palauttaa TV2:n kannattavuus. Komissiolla ei ollut mahdollisuutta vahvistaa suunnitelman perustana olevien yleisten markkinaolettamusten paikkansa pitävyyttä (esim. kehitystä mainosmarkkinoilla, BKT:n kasvua ja TV2:n katsojakunnan säilyttämistä).
-
Ottaen huomioon taloudellinen tilanne, jossa rakenneuudistussuunnitelma käynnistettiin, sen pitkäkestoisuus kyseenalaistettiin.
-
Lisäksi, koska rakenneuudistussuunnitelmaan vuosina 2010-2011 kuuluvien taloudellisten ja toiminnallisten rakenneuudistustoimenpiteiden onnistunut toteuttaminen voisi saattaa TV2-kanavan käyttäjämaksujen käyttöönoton tarpeettomaksi TV2 Danmark A/S:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja koska näiden maksujen kilpailuvaikutuksista ei ollut tehty arviota, oli mietittävä, oliko näiden maksujen jo päätetty vaiheittainen automaattinen käyttöönotto vuoteen 2012 mennessä asianmukainen.
-
Komissio esitti epäilyjään siitä, oliko ainoa vastasuorite eli uusien tv-kanavien avaamisesta pitäytyminen oikeasuhteinen tukeen nähden, TV2 Danmark A/S:n kokoon nähden ja ottaen huomioon sen suhteellinen merkitys markkinoilla (69).
-
Komissio mietti, voitaisiinko tukea rakenneuudistuskustannusten kattamisen lisäksi käyttää aggressiivisen markkinakäyttäytymisen rahoittamiseen.
VI TIIVISTELMÄ TANSKAN VIRANOMAISTEN NÄKEMYKSISTÄ
(74)
On syytä panna merkille, että seuraavassa tiivistelmässä Tanskan ja kolmansien osapuolten huomautuksista ei esitetä huomautuksia TV2-alene-korttijärjestelmän toiminnasta, sillä rakenneuudistussuunnitelman tätä osaa ei toteuteta.
(75)
Tanskan viranomaiset väittävät, että TV2 on vaikeuksissa oleva yritys, mikä on osoitettu PWC:n selvityksessä (70), jota myöhemmin päivitettiin (71). Tämä näkemys esitettiin myös kolmansien osapuolten huomautuksiin annetussa vastineessa (72).
(76)
Vähän ennen rakenneuudistussuunnitelman ilmoittamista tehdyn PWC:n selvityksen mukaan TV2 ei voi elpyä omilla varoillaan tai markkinarahoituksella. Tanska väittää myös, että komissiolle toimitettu rakenneuudistussuunnitelma perustuu realistiseen olettamuksiin ja skenaarioihin ja osoittaa, että yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa. Mainosmarkkinat ovat kuitenkin heikentyneet verrattuna rakenneuudistussuunnitelman perusskenaarioon. Mainosmarkkinat supistuivat 19 prosenttia vuoden 2009 ensimmäisellä vuosipuoliskolla, ja TV2:n mainostulot supistuivat 24 prosenttia vuonna 2009. Rakenneuudistustoimenpiteet toteutetaan mahdollisimman pian, lukuun ottamatta käyttäjämaksuja, joiden toteuttamista on lykättävä vuoteen 2012 niissä esiintyneiden toiminnallisten ja teknisten ongelmien vuoksi. Tanska väitti myöhemmin lähettämässään kirjeessä edelleen PWC:n arvioiden perusteella, että ennuste oli itse asiassa huonontunut alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan verrattuna ja että TV2:n EBIT vuonna 2009 oli […] miljoonaa Tanskan kruunua alhaisempi kuin rakenneuudistussuunnitelmassa oli arvioitu (73). Tanska toteaa myös, että, kuten eri pankkien lausunnoissa on osoitettu, yhtiö ei kykene hankkimaan ulkoista rahoitusta, koska pankit epäilevät pääkanavan liiketoimintamallia, suhtautuvat kriittisesti syklisiin mainostuloihin tulolähteenä ja katsovat vireillä olevista menettelyistä johtuvan epävarmuuden aiheuttavan ongelmia.
(77)
Toiminnallisten ja taloudellisten rakenneuudistussuunnitelmien on analysoitu olevan enin, mitä voidaan toteuttaa vaarantamatta TV2:n julkisen palvelun kanavan ohjelmiston laatua. Toimenpiteillä TV2 saadaan käyttämään paremmin omia varojaan ja siten vähentämään tuen määrä minimiin.
(78)
Koska lähetysverkon myynti oli osoittautunut ennakoitua onnistuneemmaksi, hallitus vakuutti myöhemmin, että kaikki tukitoimenpiteet voitaisiin peruuttaa ja jättää toteuttamatta sen jälkeen, kun komissio olisi hyväksynyt rakenneuudistussuunnitelman ja ratkaissut 19 päivästä toukokuuta 2004 alkaen käsiteltävänä olevan valtiontukiasian ilman uusien tuen takaisinmaksamismääräysten antamista (74).
(79)
Käyttäjämaksut, joita ei katsota valtiontueksi, tuottavat vakaammat toimintatulot ja saavat pankit vakuuttuneiksi TV2:n liiketoimintamallin pätevyydestä. Rakenneuudistuksen tuloksena yhtiön koko EBIT-marginaali on todennäköisesti […]-[…] prosenttia, minkä ansiosta yhtiö selviytyisi omin varoin.
(80)
Vaikka ohjelmapakettien hintojen ja rakenteen muutoksia on mahdotonta ennustaa, TV2:n käyttäjämaksujen käyttöönotto ei todennäköisesti johda TV2:n kilpailijoiden epäsuorasti toteuttamaan rahoitukseen tai niiden kapasiteetin supistumiseen. Tämän uuden rahoitustavan katsotaan merkitsevän muutosta TV2:n pitkän aikavälin perusrahoitusehtoihin ja saattavan TV2:n yhdenvertaiseen asemaan kanavan yksityisten kilpailijoiden kanssa (75).
(81)
Lopuksi Tanskan viranomaiset väittävät, että ehdotettu vastasuorite, jonka mukaan TV2 pidättyisi avaamasta uusia tv-lähetyskanavia (sittemmin myös radiokanavia), merkitsee TV2 Danmark A/S:lle todellista uhrausta, ottaen huomioon, että monipuolistaminen on sen etujen mukaista, jotta se voisi säilyttää kokonaismarkkinaosuutensa, kattaa tulojen menetyksen ja etulyöntiaseman menetyksen kilpailijoille, jotka avaavat edelleen uusia kanavia. Myöhemmin Tanska katsoi, että toimenpide lopetettaisiin, kun kaikki tukitoimenpiteet olisi kumottu, toisin sanoen tämän päätöksen antamisajankohtana.
(82)
Aloittamispäätöksessä tehdystä ehdotuksesta - joka koskee TV2:n premium-sisällön tuottamiskapasiteetin muuttamista - Tanska toteaa, että julkisen palvelun velvoite kattaa urheilun, myös tärkeimmät urheilutapahtumat, ja elokuvatuotannon tukemisen. Lisäksi Tanska väittää, että vakiosopimukset estävät TV2:ta myöntämästä oikeuksia kolmansille, mikä puolestaan estää huutokaupat.
(83)
Tanska katsoo, että rakenneuudistusprosessi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen. Tanska on kuitenkin tietoinen siitä, että PWC:n tuloarvioiden mukaan pääkanava tuottaisi edelleen tappiota rakenneuudistuskauden päätyttyä (76). Tanska katsoo, että TV2:n on täytettävä julkisen palvelun tehtävä, jota se ei voi laiminlyödä. Tämä julkisen palvelun tehtävästä johtuva erityinen tilanne olisi otettava huomioon arvioitaessa asiaa yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen ja SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella. Olisi kaupallisesti hyödytöntä sulkea julkisen palvelun kanava, sillä se tuottaa merkittävästi synergiaa pääkanavan ja temaattisesti erikoistuneiden kanavien välille.
VII TIIVISTELMÄ ASIANOMAISTEN KOLMANSIEN OSAPUOLTEN NÄKEMYKSISTÄ
(84)
TV2 mainitsee huomautuksissaan ensiksi yleisesti ne seikat, joiden se katsoo olevan ratkaisevia rakenneuudistussuunnitelmaa arvioitaessa.
(85)
TV2:n mukaan sen päätoiminta perustuu laajan ja kalliin julkisen palvelun velvoitteisiin, jotka hallitsevat yrityksen pääkanavaa. TV2 toteaa, että kyseisellä toiminnalla on nykyään suurempi kuin […] prosentin osuus pääkanavan kustannuksista.
(86)
TV2 viittaa nykytilanteeseen johtaneeseen poliittiseen päätökseen. Tanskan hallitus ja osapuolet, jotka tukivat nykyistä mediapoliittista sopimusta, sopivat, että rakenneuudistussuunnitelmassa ei otettaisi uudelleen käyttöön julkista korvausta julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä TV2:lle aiheutuneiden kulujen perusteella. Samassa yhteydessä päätettiin myös kestävän markkinaperusteisen liiketoimintamallin käyttöönotosta TV2:lle, millä varmistettaisiin, että yritys kykenisi kilpailemaan kyseisillä markkinoilla julkisen palvelun velvoitteestaan huolimatta. TV2 oli tyytyväinen päätökseen. TV2:n mukaan tässä yhteydessä tärkein seikka on julkisen palvelun pääkanavalle asetetun tilausmaksujen perimiskiellon kumoaminen 1 päivästä tammikuuta 2012 alkaen. TV2:n mukaan tukeen ei sisälly toiminnallista tai kaupallista hyötyä vaan että sillä yksinkertaisesti varmistetaan TV2:lle mahdollisuus käyttää sen kilpailijoiden saatavilla olevia rahoitusvaihtoehtoja. TV2:n mukaan sen pääkanavaa ei voida tarkastella erillisenä, sillä pääkanava ja erikoistuneet kanavat yhdessä tuottavat yhtiön taloudellisen tuloksen. TV2:n on joka tapauksessa täytettävä julkisen palvelun tehtävänsä, mikä olisi otettava huomioon sovellettaessa suuntaviivoja tai SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa.
(87)
TV2 huomauttaa, että vaikka se hallitsee Tanskan televisiomainonnan markkinoita, kilpailu näillä markkinoilla on kovaa, ja sille on ominaista taloudellisesti vahvojen monikansallisten yhtiöiden läsnäolo. TV2 toteaa myös, ettei sen kilpailijoita estetä pääsemästä markkinoille, sillä ne ovat avanneet useita uusia kanavia Tanskan televisiomarkkinoilla (muun muassa SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) ja Canal 9 (Bonnier).
(88)
Lisäksi TV2 kertoo Tanskan televisiomarkkinoiden kilpailutilanteesta, että sen markkinaosuudet ja katsojaluvut ovat pienentyneet merkittävästi (77), […], mikä johtuu muun muassa analogisen signaalin lopettamisesta marraskuussa 2009. TV2:n mukaan vuoteen 2012 saakka voimassa oleva kielto avata uusia televisiokanavia vähentää entisestään sen kilpailukykyä ja heikentää yritystä.
(89)
Maksu-tv-markkinoista TV2 toteaa, ettei sillä ole hallitsevaa asemaa kyseisillä markkinoilla. Lisäksi TV2 toteaa, että TV2:n julkisen palvelun kanava on ainoa Tanskassa toimiva merkittävä kaupallinen tv-kanava, joka ei toimi näillä markkinoilla. Lisäksi TV2 arvioi, että erikoistuneiden kanavien nykyinen osuus maksu-tv-markkinoilla on noin […] prosenttia, ja uskoo kanavan kokonaismarkkinaosuuden kasvavan noin […]-[…] prosenttiin sen jälkeen, kun TV2 voi alkaa periä julkisen palvelun kanavan tilausmaksuja vuonna 2012.
(90)
TV2 toteaa, ettei se voinut saada pankeilta lainoja ja että jopa Kvaegtorvetilla olevan omaisuuden kiinnitys oli vaikeaa. TV2 toteaa, että muun muassa vireillä olevista valtiontukiasioista johtunut epävarmuus esti pankkeja antamasta tarvittavaa rahoitusta. TV2 katsoo rakenneuudistussuunnitelman voimassaolon olevan asianmukainen ja toteaa, että sen taloudellisen tilanteen paraneminen vaikuttaa ainoastaan sen nostoihin luottojärjestelyistä eikä sen liiketoimintamalliin, minkä pitäisi varmistaa TV2:n kannattavuus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
(91)
TV2:n mukaan julkisen palvelun kanavan käyttäjämaksujen käyttöönottoon ei sisälly valtiontukea, vaan sillä ainoastaan annetaan kanavalle samat mahdollisuudet kuin sen kilpailijoille käyttää markkinoiden tavanomaisimpia toimintatapoja, toisin sanoen periä käyttäjiltä maksu palvelujensa käytöstä. Kilpailun vääristyminen voitaisiin estää soveltamalla SEUT-sopimuksen 101 tai 102 artiklaa. TV2:n mukaan käyttäjämaksu ja rakenneuudistussuunnitelman muut osat eivät vääristä kilpailua kyseisillä markkinoilla. TV2:n mukaan suunnitelmalla vain varmistetaan, että TV2-yhtiöllä ja erityisesti sen julkisen palvelun kanavalla on tarvittava likviditeetti siihen asti, kun käyttäjämaksut otetaan käyttöön. TV2 toteaa myös, että muun kuin markkinoihin perustuvan rahoituksen uudelleen käyttöönoton mahdollisuus korvauksena julkisesta palvelusta ei ole valtiontukilainsäädännön kannalta parempi vaihtoehto kuin käyttäjämaksujen käyttöönotto.
(92)
TV2 korostaa, että uusien kanavien avaamiskielto merkitsee sille todellista uhrausta. Se toteaa menettäneensä digitaaliseen järjestelmään siirtymisen ja sen verkon myynnin vuoksi sillä siihen asti olleen edun, joka perustui sen osuuteen verkon omistuksesta. Aloittamispäätöksessä esitettyyn kysymykseen, voitaisiinko tiettyjen ohjelmien myyntiä kolmansille osapuolille tai (esim. urheilu-)lähetysten rajoittamista harkita, TV2 vastaa, että vakiosopimukset estävät TV2:ta siirtämästä oikeuksia kolmansille osapuolille. Sekä Tanskan fiktio- että urheiluohjelmat kuuluvat TV2:n julkisen palvelun ohjelmistoon.
(93)
SBS ei näe mitään syytä siihen, että huonot liikkeenjohdolliset päätökset johtaisivat rahoitusmallin muuttamiseen huomattavine kilpailua vääristävine vaikutuksineen. SBS:n mukaan huonoja investointipäätöksiä lukuun ottamatta TV2 teki hyvää tulosta vuosina 2004-2008 ja sillä oli hallitseva asema tv-mainonnan markkinoilla. Lisäksi SBS katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman soveltamisala on tarpeettoman laaja. Käyttäjämaksujen perimisoikeuden nettonykyarvo on esimerkiksi paljon suurempi kuin arvioitu optimaalinen oma pääoma sellaisena kuin se on todettu pääomituspäätöksessä. SBS tuo myös esiin, että alueellisille kanaville lupamaksujen muodossa myönnetty tuki, joka on vuosittain noin 400 miljoonaa Tanskan kruunua, olisi otettava huomioon rakenneuudistussuunnitelman vaikutuksia arvioitaessa.
(94)
SBS katsoo, ettei TV2 eivätkä sen tytäryhtiöt ole rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen mukaan tukikelpoisia. Tässä yhteydessä SBS toteaa, että TV2 Danmarkilla oli vuoden 2009 puolivuotiskertomuksen mukaan 644,9 miljoonan Tanskan kruunun suuruinen nettopääoma ja että se ei täyttänyt maksukyvyttömyysmenettelyn kriteerejä. Julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä mahdollisesti aiheutuvia tappioita olisi SBS:n mukaan analysoitava SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella, mutta Tanskan hallitus ei ole vedonnut kyseiseen määräykseen.
(95)
SBS katsoo, että kustannusten jakautumista TV2-yhtiön eri osien kesken olisi arvioitava asianmukaisesti, erityisesti koska erikoistuneiden kanavien kustannukset ovat hyvin alhaiset kilpailijoiden kuluihin verrattuna. Pääkanavan katsottiin toimivan yksin, ja se voitaisiin saada kannattavaksi asianmukaisella vakiohinnoittelulla.
(96)
SBS:n mukaan TV2-yhtiö oli kannattava vuosina 2004-2008, jos tappiota tuottava toiminta, kuten TV2 Radio, joista on luovuttu, ja takaisinperimistä koskevan komission päätöksen vaikutus jätetään pois laskelmista. TV2:sta voisi joka tapauksessa tulla kannattava esim. kustannuksia vähentämällä.
(97)
SBS torjuu lisäksi Tanskan toimittaman markkina-analyysin. Erityisesti SBS torjuu näkemyksen mainosmarkkinoista, joiden se uskoo kasvavan vuodesta 2010 alkaen (78).
(98)
SBS toteaa, että jos rakenneuudistussuunnitelmaa hyväksytään lainkaan, sitä olisi rajoitettava ajallisesti koskemaan aikaa, joka kuluu omaisuuden myyntiin likviditeettiongelmien ratkaisemiseksi.
(99)
SBS toteaa, että käyttäjämaksujen käyttöönotolla olisi käytännössä sama vaikutus kuin lupamaksujen korottamisella, joten se olisi luokiteltava valtiontueksi asiassa C-206/06, Essent Netwerk Noord BV, annetun tuomion mukaisesti. Tilanne poikkeaa merkittävästi asiasta C-345/02 (Pearle), koska toimenpide otettiin käyttöön yksinomaan Tanskan ja TV2:n aloitteesta ja koska käyttäjämaksuja ei ole varattu katsojien valitsemia erityisiä tarkoituksia varten.
(100)
SBS korostaa, että on tärkeää analysoida käyttäjämaksuja rakenneuudistustuen yhteydessä. Sopimus käyttäjämaksujen käyttöönotosta vaikuttaa todennäköisesti TV2:n ja asiaan liittyvien kolmansien osapuolten, muun muassa pankkien, markkinakäyttäytymiseen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymisajankohdasta alkaen eikä niinkään käyttäjämaksujen käyttöönottoajankohdasta alkaen. Lisäksi SBS arvostelee sitä, ettei käyttäjämaksuille, joita TV2 voi periä, ole asetettu ylärajaa eikä niiden käytölle ehtoja. Käyttäjämaksuja voidaan SBS:n mukaan käyttää myös kaupallisen toiminnan rahoittamiseen.
(101)
SBS toteaa lisäksi, että käyttäjämaksujen käyttöönoton ei voida katsoa olevan yhteneväinen julkisen palvelun käsitteen kanssa. Näin ollen rakenneuudistustukea sellaisenaan ei voida perustella SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdalla ilman, että luovutaan suunnitelmista periä käyttäjämaksuja. SBS toteaa myös, että käyttäjämaksuilla on selvästi kilpailunvastaisia vaikutuksia ja erityisesti että tietyt markkinatoimijat voivat joutua poistumaan markkinoilta ja että TV2 pystyy investoimaan entistä aggressiivisemmin uuteen sisältöön. Tämä on kielteistä, erityisesti koska TV2 on poikkeuksellinen toimija siinä mielessä, että sillä on hallitseva asema mainosmarkkinoilla.
(102)
SBS katsoo, että on asettava riittävän tiukat vastasuoritteet. Näin ollen SBS ehdottaa ensin, että TV2:lla ei saisi olla oikeutta ottaa käyttöön käyttäjämaksuja. Toiseksi olisi järjestettävä tarjouskilpailu, jolla varmistettaisiin asiallisempi sisäinen hinnoittelu, kun TV2 myy ohjelmia tytäryrityksilleen. Kolmanneksi TV2:n alueelliset kanavat voitaisiin siirtää Danmarks Radiolle, koska alueelliset kanavat saavat olennaisia määriä valtiontukea ja koska kotitaloudet, jotka maksavat lupamaksuja ja katsovat maksu-tv:tä, tulevat maksamaan kahdesti TV2:n alueellisten kanavien vastaanottamisesta. Neljänneksi TV2:n olisi sen lisäksi, että siltä kielletään uusien kaupallisten kanavien avaaminen, myytävä joitakin nykyisiä kanaviaan. Lopuksi TV2 olisi velvoitettava sallimaan kilpailijoiden mainokset verkossaan.
(103)
SBS ehdottaa myös, että olisi perustettava useita suojatoimenpiteitä, joilla varmistettaisiin, ettei TV2 käytä tukea ja/tai käyttäjämaksuja kilpailun vääristämiseen. Ensiksi Tanska ei saisi soveltaa käyttäjämaksuja syrjivästi. Toiseksi TV2:lta olisi kiellettävä pääkanavan sitominen muihin kanaviin lähetysmarkkinoilla, ja TV2 olisi velvoitettava tarjoamaan TV2:ta yksin toimivana kanavana. Kolmanneksi olisi estettävä, että TV2 käyttäisi tukea ja käyttäjämaksuja muuhun kuin pääkanavan toimintaan eikä hintojen polkemiseen mainosmarkkinoilla. Neljänneksi TV2 olisi velvoitettava sitoutumaan siihen, ettei se käytä läpinäkyviä alennuksia.
(104)
Viasat katsoo, ettei TV2 ole vaikeuksissa oleva yritys, viitaten erityisesti vuoden 2008 tulokseen. Viasatin mukaan TV2 olisi vastaisuudessa kannattava, ja se viittaa muun muassa TV2:n tulokseen vuoden 2009 alkupuoliskolla (jolle ennustetaan 249 miljoonan kruunun voittoa ennen veroja). Ottaen huomioon myöhemmät tiedot, joiden mukaan TV2 itse asiassa tuotti tappiota vuonna 2009, Viasat katsoo, että tämä vähäinen tappio liittyy mainosmarkkinoilla tapahtuneeseen yleiseen 18,7 prosentin supistumiseen vuodesta 2008. Viasatin mielestä TV2 on onnistunut mukauttamaan kustannuksensa nykyiseen kaupalliseen ja taloudelliseen ympäristöön. Vuoden 2007 tappioiden Viasat katsoo johtuvan pääasiallisesti TV2 Radiosta, joka myöhemmin myytiin. TV2:n liikevaihto laski vuonna 2008, mutta samoin kävi useimmille yrityksille, ja siitä huolimatta TV2 kuitenkin onnistui lisäämään voittojaan ennen veroja.
(105)
Viasat katsoo, ettei lyhyen aikavälin kassavirtatarpeita ole osoitettu. TV2 on sitä vastoin käyttänyt äskettäin huomattavan summan uusien elokuvien hankintaan, minkä lisäksi se on Viasatin mukaan lisännyt kustannuksiaan kasvattaessaan ohjelmavarantoa. Yleisten fiktio-ohjelmien kustannukset ovat kasvaneet, ja kalliisiin tanskalaisiin fiktio-ohjelmiin on yli-investoitu (79).
(106)
Viasat tarkentaa, että vaikka suuri osa TV2:n korollisesta velasta on lyhytaikaista, se ei ole ongelma niin kauan kuin TV2 pystyy jälleenrahoittamaan velan. TV2:n rahoituskulut supistuivat vuonna 2009 49,2 miljoonasta 19 miljoonaan Tanskan kruunuun. TV2 on käyttänyt huomattavia summia uuden sisällön hankkimiseen. Lisäksi vuosien 2006-2008 negatiivinen kassavirta johtui pääasiallisesti epätavallisen laajasta investointitoiminnasta eikä TV2:n operatiiviseen toimintaan liittyvistä kustannuksista. Näin ollen negatiivinen kassavirta olisi voitu estää lykkäämällä tai vähentämällä investointeja. Samoin TV2:n velan kasvu johtui yhtiön vuosina 2006-2008 tekemistä mittavista investoinneista.
(107)
Viasat myös toteaa, että korkorasite näyttää vähentyneen vuodesta 2008. Viasat pohtii myös, onko TV2:lla lainansaantiongelmia, sillä TV2 näyttää hakeneen lainaa ainoastaan Danske Bankilta. Lainanhakeminen tapahtui lisäksi aikana, jolloin oli nykyistä vaikeampaa saada lainaa.
(108)
Ulkoisten tekijöiden suhteen Viasat yhtyy aloittamispäätöksessä esitettyyn arvioon BKT:n 1,02 prosentin vuotuisesta kasvusta. Viasat huomauttaa erityisesti, että PWC:n esittämät mainosmarkkinoiden kasvuennusteet, joihin Tanskan hallitus tukeutuu, ovat olennaisilta osiltaan varovaisemmat kuin muiden esittämät ennusteet, erityisesti kyseisillä markkinoilla toimivien yritysten tekemät ennusteet. Aloittamispäätöksestä esittämissään huomautuksissa Viasat toimittaa oman ennusteensa TV2:n tilanteesta vuosina 2009-2019 (Audon Partnersin selvitys). Tämän ennusteen mukaan TV2 ei joudu luopumaan liiketoiminnasta lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.
(109)
Julkisen palvelun kanavan kannattavuuden osalta Viasat korostaa, että TV2-yhtiössä on niin paljon synergioita, ettei kunkin toiminnan kannattavuutta voida tarkastella erikseen. Pääkanavaa ei tämän vuoksi saisi arvioida erikseen. Tästä riippumatta TV2:n ja erikoistuneiden kanavien välinen sisäinen laskutus on epäasianmukainen, sillä hinta on merkittävästi kustannuksia alhaisempi. Viasat toimittaa kannattavuuslaskelmat, joissa kustannukset on jaettu kanavien liikevaihdon mukaan. Viasat toteaa myös, että erikoistuneiden kanavien taloudellisen tuloksen vertaaminen vastaavien mediayhtiöiden tulokseen viittaa siihen, että TV2-yhtiön segmentoitu raportointi olisi hylättävä. Viasat huomauttaa lopuksi, että TV2 voisi huutokaupata suosituimpien ohjelmiensa, esim. draama-, fiktio- ja dokumenttiohjelmiensa, uudelleenlähetysoikeudet, urheilutapahtumia lukuun ottamatta, lisätäkseen pääkanavan voittoja. Viasat pelkää myös, että tukea voitaisiin käyttää aggressiiviseen markkinakäyttäytymiseen, ja toteaa, että aiemmin TV2 investoi draamasarjojen hankintoihin voittamalla kilpailijansa, nosti TV2:n uutisten hintoja ja myönsi alennuksia.
(110)
Viasat katsoo, että jos komissio päättelee, että tuki on välttämätöntä, tuki olisi kohdistettava välittömään ongelmaan, toisin sanoen kassavirtaongelmaan, eikä niinkään toimintaan. Tämän vuoksi TV2:sta ei saisi tulla maksu-tv-kanavaa. Riittäisi, että sille myönnettäisiin luottojärjestely. Lisäksi käyttäjämaksuilla TV2 saisi varoja, joilla se voisi jatkaa mielivaltaista käyttäytymistä mainosmarkkinoilla, mistä aiheutuisi vaara kilpailijoiden poistumisesta markkinoilta. Viasat kysyy myös, onko järjestely yhteneväinen TV2:n yleisen julkisen palvelun velvoitteen kanssa.
(111)
Viasat korostaa käyttäjämaksujen kilpailunvastaisia vaikutuksia, sillä niiden vuoksi muiden toimijoiden on tukeuduttava kalliimpiin ohjelmapaketteihin, ja ne menettävät tilauksiin ja mainoksiin perustuvia tuloja.
(112)
Viasat toteaa lisäksi, että ehdotetut vastasuoritteet eivät merkitse uhrausta, sillä uusille kanaville ei kuitenkaan ole tilaa. Kuten edellä on todettu, Viasatin mukaan TV2 voisi huutokaupata oikeudet suosituimpien ohjelmiensa (urheilutapahtumia lukuun ottamatta), esim. draama-, fiktio- ja dokumenttiohjelmiensa, uudelleenlähetyksiin lisätäkseen pääkanavan voittoja.
(113)
Lopuksi Viasat toteaa myös, että Tanskan hallitus ei todennäköisesti voi vedota SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan.
(114)
Boxer toteaa, että käyttäjämaksujen käyttöönotolla korjataan osittain nykyiset kilpailuongelmat tilanteessa, jossa Boxer, toisin kuin muut ohjelmiston tuottajat, ei voi kaupallisesti käyttää hyväkseen sitä, että se lähettää TV2:n ohjelmistoa. Boxer ehdottaa, että TV2:n hinnoitteluun olisi kohdistettava joko poliittista tai kilpailuviranomaisten valvontaa.
(115)
Eräät asianomaiset pohtivat rakenneuudistustuen suhteen, onko TV2 vaikeuksissa (ASK) ja ovatko vastasuoritteet kypsillä markkinoilla liian vähäisiä (FDA). Toiset taas toteavat, että jos yhtiö on vaikeuksissa, käyttäjämaksuja voitaisiin harkita (DI, TDC). Toiset katsovat, että rakenneuudistuskausi on liian pitkä (Discovery). Toiset taas toteavat, että, jos TV2 on taloudellisesti vakaa yhtiö vuoteen 2012 mennessä, sillä ei saisi olla oikeutta periä käyttäjämaksuja.
(116)
Käyttäjämaksut: Eräät asianomaiset (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery ja Stofa) toteavat, että käyttäjämaksujen vuoksi pienet kanavat joutuvat luopumaan nykyisistä maksu-tv-paketeista tai nostamaan kuluttajien maksuja.
(117)
Eräät asianomaiset katsovat, että 25 Tanskan kruunun suuruinen käyttäjämaksu on liian korkea (FDA, TDC). FDA katsoo myös, että tällaiset käyttäjämaksut eivät ole yhteneväisiä TV2:n julkisen palvelun tuottajan aseman kanssa.
VIII VALTIONTUKISÄÄNTÖIHIN PERUSTUVA ARVIO
1. Arvion soveltamisala
(118)
Kuten Tanskan toimittamista asiakirjoista selviää, ilmoitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta ei ole luovuttu. Tanska toteaa, ettei tukitoimenpiteitä tarvita ja että kaikista tukitoimenpiteistä luovutaan sen jälkeen, kun rakenneuudistussuunnitelma, mukaan lukien käyttäjämaksut, on hyväksytty ja jollei TV2:lta vaadita lisämaksuja komission kahden aiemman TV2:ta koskeneen tutkinnan perusteella (80). Toisin sanoen komissio ei ole toistaiseksi vastaanottanut Tanskalta ehdotonta vahvistusta sille, että kyseiset toimenpiteet eivät enää kuuluisi rakenneuudistussuunnitelmaan eivätkä näin ollen myöskään komission muodollisen tutkinnan piiriin.
(119)
Ainoa poikkeus on lähetysverkon myynnille ehdotettu takaus, jota ei toteuteta, koska myynti on jo tapahtunut eikä sen vuoksi ole nyt esillä olevan asian kannalta merkityksellinen. Komissio ei enää katso, että tämä toimenpide olisi ilmoitettava.
(120)
Jäljempänä komissio näin ollen arvioi muita ilmoitettuja toimenpiteitä (lainaa ja tilapäisiä ja rakenneuudistukseen liittyviä luottojärjestelyjä) sekä pelastamistukeen liittyvää luottojärjestelyä, joka on edelleen voimassa.
2. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo
(121)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:
”jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.
(122)
Jotta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa voitaisiin soveltaa, on oltava valtion myöntämä tuki, jota myönnetään valtion varoista, joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla myöntämällä valikoivaa taloudellista etua tietyille yrityksille. Jäljempänä tarkastellaan edellä esitettyjen ehtojen soveltumista nyt esillä oleviin toimenpiteisiin.
2.1 Valtion varat
(123)
Alkuperäiseen pelastamistukeen kuuluneisiin ja rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluviin pääomalainaan ja väliaikaisiin luottojärjestelyihin (81) sisältyy hallituksen Folketingetin suostumuksella Tanskan valtionbudjetista myöntämiä varoja, jotka näin ollen ovat valtion varoja.
(124)
Tanskan mukaan korkoprosentit ja -maksut vastaavat markkinoilla terveisiin yrityksiin sovellettavia prosentteja ja maksuja. Soveltamalla samoja ehtoja TV2:n kaltaiseen vaikeuksissa olevaan yritykseen Tanska kuluttaa valtion varoja. Tämä johtuu siitä, että yksityinen velkoja ottaisi huomioon TV2:n taloudelliset vaikeudet eikä myöntäisi lainaa tai luottojärjestelyä, tai jos myöntäisikin, niin perisi siitä korkeampia maksuja kuin terveiltä yrityksiltä.
(125)
Komissio katsoo, että TV2:lle myönnettävässä oikeudessa periä käyttäjämaksuja vuodesta 2012 alkaen ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtion varoista. Käyttäjämaksut ovat yksityisiä (82), ja kuluttajat maksavat ne suoraan kanavan jakelijalle maksuna mahdollisuudesta katsoa TV2-kanavaa. TV2:n on käytävä tavanomaisia kaupallisia neuvotteluja jakelijan kanssa saadakseen kanavansa osaksi digitaalista pakettia ja sopiakseen kohtuullisesta korvauksesta. Lainsäädännössä kanavan jakelijaa ei pakoteta sisällyttämään TV2-pääkanavaa pakettiinsa, sillä nykyisen Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 6 §:ssä säädetty jakeluvelvoite poistuu käyttäjämaksujärjestelmän käyttöönoton myötä. Hallitus ei myöskään valvo jatkuvasti käyttäjämaksuja tai niiden suuruutta eivätkä ne ole hallituksen käytettävissä (83). Hallitus ei vaikuta hinnoitteluun, josta TV2 tekee kaupallisen päätöksen, eikä kerää eikä valvo TV2:n maksuja eivätkä ne ole millään tavalla hallituksen käytettävissä.
(126)
Käyttäjämaksuja ei voida rinnastaa lupamaksuihin, kuten SBS väittää. SBS väittää, että käyttäjämaksuilla on käytännössä kotitalouksille sama vaikutus kuin lupamaksujen korotuksella, koska TV2 Danmark kuuluu aina kanavan jakelijan paketteihin. Tämän pakollisuuden vuoksi ja sen vuoksi, ettei käyttäjämaksuja voida muuttaa lainsäädäntöä muuttamalla (84), käyttäjämaksut olisi SBS:n mukaan luokiteltava valtiontueksi (85). Tässä yhteydessä SBS lainaa yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Essent Netwerks antamaa tuomiota (86).
(127)
Toisin kuin Tanskan aiemmassa lupamaksujärjestelyssä, jonka komissio katsoi olevan valtiontukea (87), loppukäyttäjillä ei tässä tapauksessa ole lakisääteistä velvoitetta maksaa maksuja, vaan he maksavat korvauksen osana sopimusta, jonka he ovat tehneet vapaaehtoisesti. Maksuja eivät peri julkiset laitokset, kuten lupamaksuja, vaan yksityinen toimija Boxer ja muut toisten ohjelmistojen yksityiset jakelijat. Valtio ei suorita täytäntöönpanotoimia sellaisissa tapauksissa, joissa käyttäjät eivät maksa maksuja. Kanavan jakelijan on tällöin turvauduttava siviilioikeudelliseen menettelyyn saadakseen maksunsa.
(128)
Kulttuuriministeriön TV2:lle myöntämään toimilupaan tehdyllä muutoksella myönnetty oikeus periä tilausmaksuja ei riitä perusteeksi sille, että asiaan liittyisi valtion varoja. Kyseessä ei ole valtion toimi, joka johtaisi valtion varojen menettämiseen. Tässä mielessä SBS:n viittaus asiassa Essent Netwerks annettuun tuomioon ei ole perusteltu. Kyseisen tuomion 73 kohdassa erotetaan toisistaan Essentin tilanne ja asiassa Pearle vallinnut tilanne (88) ja todetaan, että ensin mainitussa asiassa kyseessä ollut maksu sisältyi viranomaisten määrittämään politiikkaan. Erottaakseen kyseiset asiat toisistaan yhteisöjen tuomioistuin viittaa Essent-asiassa siihen, että maksu otetaan käyttöön lainsäädäntöteitse, muttei katso, että kaikki valtion toimenpiteet automaattisesti johtaisivat siihen, että niihin sisältyisi valtion varoja. Tämä selviää edellä mainitussa asiassa Essent annetusta tuomiosta, sillä tuomion 75 kohdassa erotetaan kyseinen asia asiasta Preussen Elektra, jossa oli kyse lainsäädäntötoimesta (ja johon ei katsottu sisältyvän valtion varoja), jolla sähkönjakelijat olisi velvoitettu ostamaan uusiutuvien energialähteiden tarjonnan alueella tuotettua sähköä vähimmäishintaan. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että asiassa Essent kyseiset yritykset oli valtuutettu ”hoitamaan valtion varoja”, toisin kuin asiassa Preussen Elektra (89) kyseessä olleessa tilanteessa. Nyt esillä olevassa asiassa valtio ei ole kehottanut TV2:ta hoitamaan valtion varoja. Toimilupaan tehty muutos koskee ainoastaan jo olemassa olevaa oikeutta (lainsäädännöstä ks. Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 38 a §:n 2 momentti) lisätulolähteeseen.
(129)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että käyttäjämaksuihin ei sisälly SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2.2 Valikoiva etu
(130)
Toimenpiteeseen sisältyvillä valtion varoilla TV2:lle myönnetään etu siinä mielessä, että vastaavat rahoitusvälineet markkinaehdoin nostaisivat lainakustannuksia tai maksuja, jos markkinatoimijat ylipäätään suostuisivat antamaan edunsaajan käyttöön suunnitellun määrän lisävaroja. Tanskan toimittamien todisteiden mukaan yksikään toimija ei halunnut tehdä niin.
2.3 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan
(131)
Kyseisten varojen ansiosta TV2 voi jatkaa toimintaansa entisillä markkinoillaan, joihin kuuluvat lähetysoikeuksien myyminen ja ostaminen, maksu-tv-palvelujen markkinat ja tv-mainosten markkinat Tanskassa. Näillä markkinoilla TV2 kilpailee muiden tv-yhtiöiden kanssa, muun muassa SBS:n ja Viasatin kanssa. Tästä seuraa, että koska kyseinen tuki suosii TV2:ta, se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua kyseisillä markkinoilla.
(132)
Kyseisillä markkinoilla, muun muassa lähetysoikeuksien ostamisessa ja myymisessä ja Tanskassa myytävien toisten jäsenvaltioiden tuotteiden mainostamisessa, käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa (90). Lisäksi tietyt TV2 Danmark A/S:n kilpailijat jakavat kanaviaan Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja/tai ovat muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yhtiöiden tytäryhtiöitä, ja suunniteltu tuki voi vaikuttaa niiden päätökseen säilyttää tai lisätä toimintaansa Tanskan markkinoilla. Näin ollen kyseinen valtiontuki vaikuttaa tai uhkaa vaikuttaa jäsenvaltioiden välisen kaupankäynnin malleihin.
(133)
Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovelletaan, on arvioitava rakenneuudistustukipaketin soveltuvuutta sisämarkkinoille.
3. Täytäntöönpanokielto
(134)
Tanska on noudattanut neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (91) 3 artiklassa säädettyä täytäntöönpanokieltoa, sillä se on ilmoittanut rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyneet tukitoimenpiteet eikä ole toistaiseksi pannut niitä täytäntöön. Pelastamistuen toteuttamiseen annettiin lupa 4 päivänä elokuuta 2008 annetulla komission päätöksellä.
4. Valtiontuen soveltuvuus sisämarkkinoille
4.1 Oikeusperusta
(135)
Toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla luettuna yhdessä suuntaviivojen kanssa. SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan soveltamista kyseisiin toimenpiteisiin julkisen palvelun kanavan lähetysten rahoittamisen kannalta ei tutkita. TV2:n taloudelliset vaikeudet johtuivat lähinnä julkisen palvelun kanavan lähetysten tarjoamisesta ja vakaat rahoituslähteet takaavan liiketoimintamallin puuttumisesta, kun taas valtiontukitoimenpiteet eivät rajoitu julkisen palvelun lähetysten tarjoamiseen, vaan ne on tarkoitettu TV2:lle yhtiönä, mukaan lukien yhtiön kaupallinen toiminta. Tanskan viranomaiset eivät ole myöskään esittäneet tarkempia argumentteja valtiontukitoimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla, eikä komissio ole saanut riittävästi tietoja, joiden perusteella se voisi tehdä arvionsa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla luettuna yhdessä valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan annetun komission tiedonannon (92) kanssa.
(136)
Suuntaviivoissa annetaan mahdollisuus myöntää pelastamistukea väliaikaisena tukena vaikeuksissa oleville yrityksille, kunnes rakenneuudistussuunnitelma valmistuu, tai ratkaisemaan akuutti maksuvalmiuskriisi. Suuntaviivojen 26 kohdan mukaan lainan takaisinmaksun tai takauksen voimassaolon päättymisen määräaikaa pidennetään, kunnes komissio tekee suunnitelmasta päätöksen. Pelastamistukijärjestelyn soveltaminen edelleen TV2:een on kyseisen määräyksen mukaista, sillä TV2 on toimittanut rakenneuudistussuunnitelman määräajassa.
(137)
Rakenneuudistustuen on perustuttava realistiseen, johdonmukaiseen ja kauaskantoiseen suunnitelmaan, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa. Rakenneuudistukseen sisältyvät yleensä seuraavat seikat: yrityksen toiminnan kaikkien osien uudistaminen, yrityksen toiminnan uudelleen järjestely ja rationalisointi, mukaan lukien luopuminen tappiollisesta toiminnasta ja rahoituksen uudistaminen. Jos rakenneuudistustoimenpiteille myönnetään valtiontukea, niitä ei voida rajoittaa koskemaan vain tappioiden korvaamista puuttumatta tappioihin johtaneisiin syihin. Lisäksi rakenneuudistus on rahoitettava ainakin osittain yhtiön omilla varoilla. On myös toteutettava vastasuoritteita tuen vääristävien vaikutusten vähentämiseksi minimiin. Jäljempänä komissio tarkastelee, onko edellä mainitut edellytykset täytetty.
4.2 Tukikelpoisuus - Vaikeuksissa oleva yritys
(138)
Suuntaviivojen 9 kohdan mukaan kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Suuntaviivojen 11 kohdassa annetaan kriteerejä, joiden mukaan yritys on vaikeuksissa, vaikka suuntaviivojen 10 kohdassa asetetut kriteerit eivät täyty. Suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yritys ”voidaan kuitenkin katsoa tukikelpoiseksi vasta kun on varmistettu, ettei yritys kykene saneeraukseen omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai markkinalähteistä saaduilla varoilla”.
(139)
Komissio päättelee, että TV2 oli edellä kuvattu vaikeuksissa oleva yritys rakenneuudistussuunnitelman ilmoittamisen ajankohtana. Tämä selviää muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyistä luvuista ja vielä tarkemmin tämän päätöksen 36-42 perustelukappaleessa esitetyistä luvuista, jotka toimitettiin myöhemmin tammikuussa 2010 ja jotka osoittavat yrityksen tappiollisuutta, supistuvia markkinaosuuksia, kasvavaa velkaantumista ja ennen kaikkea negatiivista kassavirtaa. Edellä kuvatut seikat johtuvat mainostulojen supistumisesta, virheinvestoinneista ja kasvavista korkorasitteista. Vaikka myöhemmin kävi ilmi, että yhtiö oli, kuten sen kilpailijat olivat arvioineet, tehnyt voittoa vuonna 2008 (maaliskuun lopussa 2008 esitetty ennuste osoitti kuitenkin edelleen […] miljoonan Tanskan kruunun suuruista […]), voitto oli vähäinen, eikä se muuta havaintoa, jonka mukaan yhtiö ei voisi jatkaa toimintaansa ilman ulkoista rahoitusta. Yhtiön käytössä olleet yksityiset luottojärjestelyt olivat lyhytaikaisia, ja ne voitiin peruuttaa milloin tahansa. Yhtiöllä oli akuutti likviditeettitarve, jota se ei voinut täyttää omilla varoillaan.
(140)
Yhtiö ei myöskään voinut saada ulkoista rahoitusta. Oli olemassa vaara, että lyhytaikaiset luotot peruttaisiin. Kuten aloittamispäätöksessä on jo todettu, TV2:n päärahoittajapankki, […], pyysi supistamaan lainaansa ja luottojärjestelyjään vuonna 2008. TV2:n ongelmien, joihin kuului vaikeudet saada kiinnitys sen Odensessa oleville toimitiloille, lisäksi Tanska osoitti, että muutkin pankit kieltäytyivät myöntämästä TV2:lle pitkäaikaisia lainoja (ks. edellä tämän päätöksen 44 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Pankit esittivät mainostuloihin perustuvan TV2:n suhdanneherkän tulovirran heikkoudet ja tällaisen liiketoimintamallin kestämättömyyden. Ongelmia pahensivat vireillä olleet menettelyt. Edellä esitetyn johdosta TV2:n rahoitus perustui entistä enemmän lyhytaikaisiin velkoihin, ja oli näin ollen hauras. Toisin sanoen TV2 ei kyennyt, suuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitetulla tavalla, saneeraukseen markkinalähteistä saatavilla varoilla.
(141)
Kilpailijoiden toimittamassa aineistossa edellä esitettyjä havaintoja ei ole kyseenalaistettu. Selvyyden vuoksi on todettava, ettei suuntaviivoissa edellytetä yrityksen olevan varsinaisessa maksukyvyttömyysprosessissa. Tukea voidaan sitä vastoin myöntää - tiukat edellytykset täyttäen - nimenomaan maksukyvyttömyyden ehkäisemiseksi.
(142)
Kilpailijoiden väitteistä, joiden mukaan TV2 on kannattava yritys tai voi tulla kannattavaksi, on todettava, että edellä mainitut TV2:n tulokset osoittavat, että yhtiö tuotti voittoa vuonna 2008, mutta toisin kuin Viasat arvioi, yhtiö tuotti 27 miljoonan Tanskan kruunun suuruiset tappiot vuonna 2009, mikä poikkesi merkittävästi Viasatin ennusteesta, jonka mukaan TV2 tuottaisi voittoa 249 miljoonan Tanskan kruunun arvosta. Vuoden 2010 voitot arvioidaan myös paljon pienemmiksi kuin Viasat oli arvioinut. Komissio ei ole havainnut virheitä TV2:n ja sen konsulttiyrityksen PWC:n käyttämissä menetelmissä (ks. edellä tämän päätöksen 41 kappale).
(143)
Viasatin toimittamasta TV2:n luottoluokitustutkimuksesta, jonka teki Audon partners (93) ja jonka mukaan TV2 olisi voinut saada luottoa, on todettava, että pankkien reaktiot osoittavat todellisen kuvan olleen toinen. Lisäksi analyysi perustuu lukuihin ja arvioihin, joita ei ole tarkastettu TV2:n kanssa. Jotkin luvut poikkeavat suuresti todellisuudesta, kuten vuosien 2009 ja 2010 luvut osoittavat. Selvityksessä itsessään korostetaan, ettei kyseessä ole kokonaisvaltainen analyysi (koska ymmärrettävistä syistä TV2:een ei oltu yhteydessä) ja että käytetty malli on samasta syystä rajallinen (94).
(144)
Vaikka yhtiö nosti pelastamistuen luottojärjestelystä paljon vähemmän kuin olisi voinut, se ei tarkoita sitä, ettei yhtiötä voida katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Olisi järjenvastaista katsoa, ettei pelastamis- ja rakenneuudistustuen saaja ole tukikelpoinen, jos rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy kustannuksia vähentäviä toimenpiteitä ja muut toimenpiteet osoittautuvat myöhemmin onnistuneiksi ja auttavat yhtiötä ratkaisemaan rahoitusongelmiaan käyttäen laajalti omia varojaan. Edellä esitetty voi kuitenkin johtaa siihen, että käynnissä olevaa valtiontukea ei tiettynä ajankohtana enää tarvita. Tätä näkökulmaa käsitellään jäljempänä (ks. 149 kappale). Luottojärjestely rakennettiin kuitenkin aina niin, että yhtiö voi käyttää sitä ainoastaan, jos se pystyi osoittamaan käytön tarpeellisuuden. Näin toimittiin tuen pysyttämiseksi mahdollisimman vähäisenä, ja TV2:n pyrkimys käyttää mahdollisimman paljon omia varojaan oli tämän vaatimuksen mukainen.
(145)
Lisäksi on korostettava, että Viasatin ja SBS:n lukuisat väitteet, joiden mukaan TV2:n heikko taloudellinen tilanne oli itse aiheutettu huonoilla liikkeenjohdollisilla päätöksillä ja epäonnistuneilla investoinneilla, eivät vaikuta siihen, onko TV2:n suuntaviivojen mukaan tukikelpoinen. Suuntaviivoissa ei vaadita esittämään syytä tuensaajan taloudellisiin ongelmiin, vaan ainoastaan varmistamaan, että tuensaaja on todella vaikeuksissa oleva yritys.
(146)
Kilpailijat ovat tähän liittyen väittäneet myös, että TV2:n ongelmat johtuvat suuresti julkisen palvelun kanavan tehtävistä ja että tilanne voitaisiin parantaa korjaamalla sisäisiä kustannuksia ja laskutushintoja. Komissio ei kuitenkaan pidä tätä väitettä merkityksellisenä tilanteessa, jossa tuki myönnetään yhtiöille itselleen, myös sen kaupallista toimintaa varten. Komissio huomauttaa kuitenkin, että TV2:lla on erillinen ja tarkastettu kirjanpito julkisille palveluille ja muulle toiminnalle ja täysin dokumentoitu ja tarkastettu sisäisen laskutuksen hinnoittelupolitiikka, joka on melko yksinkertainen ja avoin ja jonka tarkoituksena on antaa asianmukainen kuva markkinaehtoiseen hinnoitteluun perustuvasta toiminnasta.
(147)
Viasat yhtyy näkemykseen ulkoisista tekijöistä ja arvioon BKT:n 1,02 prosentin kasvusta. Mainosmarkkinoiden kehityksen suhteen osapuolet ovat samaa mieltä siitä, että TV2:n mainostulot vähenivät 19 prosenttia vuonna 2008. Viasat ja SBS tulkitsevat kuitenkin virheellisesti Tanskan ennustetta mainosmarkkinoiden tulevasta kehityksestä. Toisin kuin nämä ovat ymmärtäneet, Tanska ei ennustanut mainosmarkkinoille 10 prosentin vuotuista supistumista vuosina 2009-2013, vaan totesi pelkästään arvionsa olevan, että mainosmarkkinat […].
(148)
Väitteestä, jonka mukaan alueellisille lähetysasemille myönnetyt lupamaksut olisi täytynyt sisällyttää arvioon TV2:n taloudellisesta tilanteesta, komissio katsoo, että lupamaksuilla rahoitetaan alueellisten lähetysten ohjelmatuotantoa, joten niillä on merkitystä vain siltä kannalta. Tähän liittyen komissio huomauttaa, että TV2:n alueelliset asemat ovat riippumattomia TV2:sta ja niitä koskevat niiden omat julkisen palvelun velvoitteet, joista on säädetty Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetussa laissa ja joita varten ne saavat luparahoitusta. Tarkasteltaessa SBS:n väitettä, jonka mukaan katsojat maksavat ohjelmista kahteen kertaan, on korostettava, että toinen maksu - TV2-pääkanavan tilausmaksut - perustuu asiakkaan valintaan eikä sen ole todettu sisältävän valtiontukea. Edellä on joka tapauksessa osoitettu, että TV2 yhtiönä oli vaikeuksissa oleva yritys, jolla oli akuutteja rahoitustarpeita, sillä se ei saanut pankeilta lainkaan ulkoista rahoitusta. Kaikki mahdolliset edut, joita voi koitua sen velvoitteesta lähettää kyseisiä ohjelmia, on otettu huomioon.
(149)
TV2:n vaikea tilanne muuttui kuitenkin, kun se myi lähetysverkon. Lähetysverkon myynnistä saaduilla tuloilla TV2 saattoi maksaa takaisin osan velkaansa, ja taloudelliset näkymät kirkastuivat selvästi, mikä näkyy edellä tämän päätöksen 62-64 kappaleessa esitetyistä luvuista. Myös mainosmarkkinoiden näkymät olivat myönteisemmät (95). TV2 kykeni maksamaan pelastamistukijärjestelystä nostamansa valtionvelan. Valtiontukiasioiden tuloksesta riippuen ja rakenneuudistussuunnitelman tultua hyväksytyksi TV2 uskoo, että sillä on riittävä rahoitus vuoteen 2012 saakka, jolloin tilausmaksut otetaan käyttöön (96).
(150)
Komissio ei katso, että TV2 voitaisiin nykytilanteessa luokitella vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Tämän päätöksen antamisen jälkeen ei siis ole tarvetta tukitoimenpiteisiin, ja rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyneet laina- ja luottojärjestelyt, joita ei ole toteutettu ja jotka on ilmoitettu, olisi peruttava. Samasta syystä pelastamistukipäätökseen perustuva nykyinen tukijärjestely olisi myös lopetettava.
4.3 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(151)
Suuntaviivojen 34 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, ja sillä on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa. Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvataan olosuhteita, joissa yhtiö joutui vaikeuksiin, jotka johtuivat kannattamattomaksi osoittautuneesta uudesta toiminnasta ja julkisen palvelun kanavan lisääntyneestä kannattamattomuudesta. Komissio katsoo, että edellä esitetyt seikat on otettu asianmukaisesti huomioon rakenneuudistussuunnitelmassa.
(152)
Komissio huomauttaa, että rakenneuudistussuunnitelmassa määrätään taloudellisista ja toiminnallisista rakenneuudistustoimenpiteistä, joilla yhdessä mukautetun liiketoimintamallin kanssa onnistutaan saamaan yhtiö tulemaan toimeen omin varoin. Tähän liittyen komissio toteaa ensiksi, että rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty vaatimus myydä omaisuutta sai aikaan lähetysverkon onnistuneen myynnin, joka tuotti TV2:lle riittävästi varoja velkojensa takaisinmaksamiseen. TV2 maksoi myös 4 päivän lokakuuta 2010 pelastamistukijärjestelystä nostetun tuen. Yhtiö itse toteaa, että sillä on nyt riittävästi varoja käytettävissään, kunnes käyttäjämaksut hyväksytään (97). Kustannussäästöjen muodossa olevilla muilla toimenpiteillä parannetaan myös yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta (ks. edellä 47 ja 48 kappale).
(153)
Yhtiö on luopunut myös tappiollisesta toiminnastaan. Vuonna 2008 se myi tappiollisen radiotoimintansa SBS-yhtiölle.
(154)
TV 2:n odotetaan ratkaisevan likviditeettiongelmiin johtaneet rakenteelliset ongelmansa sen jälkeen, kun sille on annettu lupa periä tilausmaksuja tammikuusta 2012 alkaen. Julkisen palvelun kanavan kannattamattomuus johtuu sen tukeutumisesta vain yhteen tulolähteeseen eli mainostuloihin, jotka ovat herkkiä suhdanteille ja taloudellisen ilmaston muutoksille. Tämä näkyy myös pankkien reaktioissa, kun nämä kieltäytyivät myöntämästä rahoitusta, koska olivat huolestuneita mainosmarkkinoiden suuntauksista ja epäilivät TV2:n ansaitsemiskykyä. Uusi liiketoimintamalli tuottaa TV2:lle vakaammat tulot pääkanavan vastaanottamisesta perittävillä tilausmaksuilla. TV2 ennustaa käyttäjämaksuista koituvan lisätuloja […] miljoonan Tanskan kruunun arvosta vuonna 2012. Yhtiö myös ennustaa tuottavansa voittoa […] vuonna 2012. Komissio huomauttaa, että […] toisen tulolähteen, käyttäjämaksujen, ansiosta yhtiö ei enää ole myöskään yhtä herkkä suhdanteiden vaihteluille. Komissio huomauttaa, että muutoksen tuottavat toimenpiteet perustuvat rakenneuudistussuunnitelmaan eivätkä ulkoisiin tekijöihin.
(155)
Rakenneuudistussuunnitelman alun perin ilmoitettu kesto 31 päivään joulukuuta 2012 tarkoittaa lähes neljää vuotta. Tämä aikaväli valittiin, koska Tanskan hallitus uskoi, että kun uusi liiketoimintamalli olisi otettu käyttöön ja siitä olisi saatu ensimmäiset käytännön kokemukset, pankit olisivat olleet valmiit myöntämään lainaa TV2:lle. Aikaväli valittiin riittävän pitkäksi kokemuksen hankkimista varten. Koska tuki kuitenkin lopetetaan tämän päätöksen antamisen myötä (ks. edellä), Tanskan hallitus katsoo nyt, että rakenneuudistuskauden päätyttyä kaikkien tukitoimenpiteiden olisi myös päätyttävä.
(156)
Komissio on eri mieltä. Suuntaviivojen mukaan rakenneuudistuksella olisi palautettava yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Komissio katsoo, että rakenneuudistuskausi jatkuu, kunnes yhtiö on toteuttanut kaikki rakenneuudistustoimenpiteet, joilla varmistetaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Vaikka kaikki valtiontukitoimenpiteet lopetetaan tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen, TV2:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus ei ole varmaa kyseisestä ajankohdasta alkaen niin kauan, kuin TV2:lta puuttuu kestävä liiketoimintamalli. Tällainen liiketoimintamalli saadaan aikaan vain ottamalla käyttöön käyttäjämaksut. Käyttäjämaksujen käyttöönotto on myös tärkein rakenneuudistustoimenpide, jolla ratkaistaan vakavin syy TV2:n taloudellisiin vaikeuksiin. Tämän vuoksi komissio päättelee, että rakenneuudistuskausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012, tai ajankohtana, jolloin TV2 kykenee perimään loppukäyttäjiltä tilausmaksuja siinä tapauksessa, että tämä toteutuu ennen 31 päivää joulukuuta 2012. Nyt näyttää siltä, että juridiselta kannalta TV2:lla on oikeus periä käyttäjämaksuja vasta, kun sen toimilupaa on muutettu (vaikka nykyisessä Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetussa laissa annetaan jo TV2:lle mahdollisuus periä käyttäjämaksuja, sitä ei nykyisessä toimiluvassa sallita).
4.4 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen
(157)
Suuntaviivojen 38 kohdan mukaan, jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset, on toteutettava vastasuoritteita niin, että tavoitellut myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. Vastasuoritteisiin voi kuulua omaisuuserien myynti, kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamiset. Suuntaviivojen 40 kohdan mukaan toimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja yrityksen suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla.
(158)
Periaatteessa sitoutuminen olemaan avaamatta uusia kanavia (toisin sanoen rajoittamaan markkinaläsnäoloa) voidaan katsoa vastasuoritteeksi, koska siinä TV2 suljetaan pois uusien asiakkaiden hankkimista koskevasta kilpailusta, mikä hyödyttää sen kilpailijoita. Uusien kaupallisten kanavien avaaminen hyödyttäisi TV2:ta, sillä kanavat rahoitettaisiin vakaasta tulolähteestä, joka perustuu tilausmaksuihin, jotka eivät ole suhdanneherkkiä ja jotka tuottaisivat yhtiölle välttämättömiä tuloja tasapainottaen osittain julkisen palvelun kanavan tuottamia negatiivisia tuloksia. Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyn markkina-anlyysin mukaan maksu-tv-markkinat kasvavat (98). TV2:n kilpailijat väittävät kuitenkin, ettei TV2:lla muutenkaan ollut mahdollisuutta avata uusia kanavia, koska markkinat olivat kypsät.
(159)
Tähän liittyen komissio huomauttaa, että TV2:n kilpailijat itse avasivat kanavia vuonna 2009 (SBS toi markkinoille 6erene-kanavan, Canal Digital tuo markkinoille urheilukanavan, Viasat toi markkinoille kanavan 23 päivänä maaliskuuta 2009 ja TV4-yhtiö Canal 9:n heinäkuussa 2009).
(160)
Tanska on myös vahvistanut, että rakenneuudistuksen vuoksi TV2 ei myöskään saanut tuoda markkinoille uusia radiokanavia (99). Tämä sitoumus on hyvin merkityksellinen siinä mielessä, että uuden FM 4 -radioaseman toimiluvasta ollaan järjestämässä tarjouskilpailua. Alun perin Tanska ilmaisi intressinsä TV2:n osallistumiseen kyseiseen tarjouskilpailuun, mutta totesi myöhemmin, ettei tarjousta voitu tehdä, koska rakenneuudistussuunnitelma oli parhaillaan komission tutkittavana, siitä huolimatta, että todellisuudessa suunnitelmat tarjouskilpailua varten oli jo tehty. Toisin sanoen, toisin kuin kilpailijat väittävät, sitoutuminen olemaan avaamatta uusia kanavia on osoittautunut todella merkitykselliseksi ja merkitsee uhrausta yhtiölle. Komissio katsoo, että tämä sitoutuminen on merkittävä ottaen huomioon suuntaviivojen 46 kohta, jonka mukaan tukea ei saa käyttää rahoittamaan uusia investointeja, jotka eivät ole tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(161)
Komissio katsoo myös ehdotettujen vastasuoritteiden olevan oikeasuhteiset tukitoimenpiteistä aiheutuviin vääristäviin vaikutuksiin nähden. On syytä korostaa, että nämä kaikki toimenpiteet päättyvät tämän päätöksen antamisajankohtana. Tähän liittyen komissio haluaa korostaa, ettei yhtäkään ilmoitettua rakenneuudistustoimenpidettä ole toteutettu eikä toteuteta. Kuten edellä 150 kappaleesta ja sitä seuraavista kappaleista selviää, myös pelastamistukijärjestely lopetetaan sen jälkeen, kun tämä päätös on annettu. Tämä tarkoittaa sitä, ettei yhtiö sen jälkeen saa minkäänlaista valtiontukea. Pelastamistukijärjestelyistä nostettu summa oli kuitenkin rajallinen (käytettävissä olleesta yhdestä miljardista Tanskan kruunusta nostettiin 223 miljoonaa). Suurin osa tuesta nostettiin pelastamistukena (223 miljoonasta Tanskan kruunusta nostettiin 208 miljoonaa vuoden 2008 loppuun mennessä, toisin sanoen kuuden kuukauden kuluessa), ja kaikki luottojärjestelystä todellisuudessa nostetut varat on jo maksettu takaisin valtiolle. Luottojärjestelystä todellisuudessa nostettu määrä - 223 miljoonaa Tanskan kruunua - ei myöskään ole liiallinen ottaen huomioon TV2:n liikevaihto ([…] prosenttia). Edellä esitetyn perusteella komissio ei katso välttämättömäksi vaatia Tanskalta ja tuensaajalta uusia vastasuoritteita. Tästä syystä komissio ei näe tarvetta uusiin vastasuoritteisiin, joita kilpailijat ovat ehdottaneet.
(162)
Komissio ei kuitenkaan hyväksy Tanskan ehdotusta, jonka mukaan sitoumus voitaisiin päättää sen jälkeen, kun kaikki tukitoimenpiteet ovat päättyneet (100). Ensiksikin Tanska itse on määrännyt pidemmän rakenneuudistuskauden 31 päivään joulukuuta 2012 asti. Toiseksi suuntaviivoissa ei määrätä, että vastasuoritteiden keston olisi vastattava käynnissä olevien tukitoimenpiteiden kestoa. Kolmanneksi rakenneuudistussuunnitelman lähtökohta on, että yhtiö voi saada ulkoista rahoitusta vasta, kun käyttäjämaksut on otettu käyttöön vuonna 2012. Vasta tällöin pitkän aikavälin elinkelpoisuus on palautettu. Tanska itse on väittänyt, että tukitoimenpiteitä, mukaan lukien edelleen voimassa oleva pelastamistukijärjestely, tarvittaisiin täyttämään likviditeettivaje, kunnes julkisen palvelun kanavan vakaampi liiketoimintamalli on perustettu. Pelastamistukijärjestelyn tarkoituksena oli pitää yhtiö toiminnassa, kunnes uutta liiketoimintamallia aletaan toteuttaa. Edellä esitetyn perusteella komissio ei katso, että sitoumus vatasuoritteista voisi päättyä, kun tuki päättyy tämän päätöksen antamisajankohtana. Komissio katsoo kuitenkin mahdolliseksi, että velvoite olla saattamatta markkinoille uusia kanavia voisi päättyä rakenneuudistussuunnitelman päättymisajankohtaa (31 päivänä joulukuuta 2012) aikaisemmin, toisin sanoen, kun käyttäjämaksut on otettu käyttöön (TV 2:n toimiluvan muuttamisen jälkeen) ja kun TV2 kykenee perimään niitä.
4.5 Välttämättömään rajattu tuki
(163)
Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tämän määräyksen perustana on ajatus, jonka mukaan yhtiöllä ei rakenneuudistuksen jälkeen ole liiallista likviditeettiä, jota se voisi käyttää aggressiiviseen markkinakäyttäytymiseen. Tuensaajien odotetaan osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen toiminnan jatkumisen kannalta. Tällaisen osallistumisen on oltava todellista eikä siihen saa sisältyä mahdollisia tulevia voittoja, kuten kassavirtaa. Sen on oltava mahdollisimman suuri, vähintään 50 prosenttia suurilla yrityksillä. Komissio katsoo, että TV2 on suuntaviivoissa tarkoitettu suuri yritys.
(164)
Komissio ei yhdy Tanskan hallituksen näkemykseen, jonka mukaan kaikki kustannukset, erityisesti kustannussäästöt, olisi automaattisesti katsottava rakenneuudistuskustannuksiksi. Kustannussäästöt ovat rakenneuudistustoimenpiteitä, ja yritykselle voi koitua menoja kustannusten säästämisestä. Kustannussäästöt, sellaisina kuin Tanska on ne kuvannut nyt esillä olevassa asiassa, eivät sellaisenaan merkitse rakenneuudistuskustannuksia. Tanska on toimittanut luettelon perinteisistä rakenneuudistuskustannuksista, joiden määrä on […] miljoonaa Tanskan kruunua ja jotka kattavat lähetysverkon myyntiin liittyneet transaktiokustannukset ([…] miljoonaa Tanskan kruunua), uuteen liiketoimintamalliin siirtymisestä aiheutuneet kustannukset ([…]-[…] miljoonaa Tanskan kruunua) ja työsopimusten päättämisestä aiheutuneet henkilöstökulut, asianajo- ja konsultointimaksut, ([…] miljoonaa Tanskan kruunua). Komissio hyväksyy nämä kulut rakenneuudistuskustannuksiksi.
(165)
Komission vakiintuneen päätöskäytännön mukaan rakenneuudistuskustannuksiin kuuluvat kaikki yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisesta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset, mutteivät rakenneuudistuskautena aiheutuneet säännölliset toimintakustannukset. Nyt esillä olevassa asiassa on kuitenkin kyse yrityksen likviditeettitarpeesta, jotta se selviäisi siirtymäkauden yli, kunnes uusi kestävä liiketoimintamalli on saatu aikaan. Kuten edellä on korostettu, TV2:lla on aito rahoitustarve, koska se ei ole saanut ulkoista rahoitusta. Nyt esillä olevassa asiassa, joka sisältää puhtaasti rahoituksen rakenneuudistuksen, kunnes yritys vaihtaa vakaampaan liiketoimintamalliin, komissio voi hyväksyä myös tämän rahoitustarpeen rakenneuudistuskustannukseksi. Pelastamistukea koskevan päätöksen luottojärjestelyllä (miljardi Tanskan kruunua) hankittiin välttämätön väliaikainen puskuri, jolla katettiin rahoitusvaje. Järjestely oli kuitenkin vain tilapäinen ja sitä voitiin käyttää ainoastaan, jos TV2 pystyi osoittamaan ulkoisen tilintarkastajan vahvistaman rahoitustarpeen. Kaiken kaikkiaan TV2 ei juuri tehnyt nostoja luottojärjestelystä (vain […] prosenttia järjestelystä). Lisäksi suurin osa nostetusta luotosta ([…] miljoonaa Tanskan kruunua) nostettiin komission pelastamistukipäätöksen kattamana ajanjaksona, toisin sanoen rakenneuudistussuunnitelman toimittamista edeltäneenä kuuden kuukauden pituisena pelastamiskautena.
(166)
TV2 on kattanut edellä mainittuja rakenneuudistuskustannuksia myymällä lähetysverkon 640 miljoonalla Tanskan kruunulla ja hankkimalla ulkoista rahoitusta kiinnittämällä Odensen toimitilansa 80 miljoonasta Tanskan kruunusta. 720 miljoonan Tanskan kruunun osuus on huomattavasti suurempi kuin suurille yrityksille määrätty 50 prosenttia. Kuten edellä on todettu, TV2 lyhensi velkaansa verkon myynnistä saaduilla tuloilla, joten tällä tavalla käytettyjä varoja ei voida käyttää muuhun tarkoitukseen. Lisäksi edellä esitetyn perusteella on selvää, että kaikki tukitoimenpiteet lopetetaan tämän päätöksen voimaantulosta alkaen eikä uusia tukitoimenpiteitä, sellaisina kuin ne on ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelmassa, oteta käyttöön (ks. edellä tämän päätöksen 150 kappale). Näin ollen ei ole olemassa suuntaviivojen 45 kohdassa tarkoitettua vaaraa siitä, että yrityksen käyttöön jäisi enemmän tukea kuin on tarpeen.
4.6 Muut ehdot
(167)
Suuntaviivojen 46 kohdan mukaan komissio voi edellyttää jäsenvaltiolta ylimääräisiä toimenpiteitä, joilla voidaan estää kilpailun vääristyminen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(168)
Komissio panee merkille Tanskan muodollisen tutkinnan kuluessa esittämät argumentit ja tuensaajan liitteissä ilmaiseman aikomuksen, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelman avulla TV2 voi hyödyntää samoja liiketoimintamahdollisuuksia kuin muut ja periä tilausmaksuja. Lisäksi Tanska ja TV2 toteavat, että TV2:n nykyinen mittava pääomapohja ja kilpailijoita korkeampi vakavaraisuusaste (ja alhaisempi korollinen nettovelka) on tarpeen ainoastaan vireillä olevista valtiotukiasioista ja liiketoimintamallista aiheutuvan epävarmuuden vuoksi. TV2 ja Tanska ilmaisevat yleisen halunsa palauttaa pääomarakenne vastaamaan TV2:n kaltaisten yritysten tilannetta heti, kun valtiontukiasiat on saatettu päätökseen.
(169)
Komissio ei myöskään katso, että TV2:n pääomarakenteen olisi poikettava TV2:n kaltaisten yritysten vastaavasta rakenteesta sen jälkeen, kun liiketoimintamalli ja vireillä olevat asiat on ratkaistu. Pääomarakenne, joka perustuu (keinotekoisesti) suureen omaan pääomaan, on edullinen yritykselle, koska se voi hankkia rahoitusta melko alhaisella korkoprosentilla. Yhtä tärkeää on, että TV2 onnistuisi palauttamaan pääomarakenteensa sellaiselle tasolle, että kilpailun vääristyminen voitaisiin estää. Komissio haluaisi TV2:n palaavan tavanomaiseen pääomarakenteeseen maksamalla valtiolle osinkoja eikä niinkään paisuttamalla aggressiivisesti tasettaan velkarahoituksella.
4.7 Seuranta ja vuosikertomus
(170)
Tanska on sitoutunut suuntaviivojen 49 ja 50 kohdan mukaisesti toimittamaan komissiolle kertomuksia kuuden kuukauden kuluessa tuen hyväksymisestä.
4.8 Kilpailun rajoitukset
(171)
Komissio toteaa, että yksi TV2:n kilpailija on tehnyt kantelun käyttäjämaksujen käyttöönotosta. Komissio on tietoinen siitä, että perussopimuksen muiden kuin valtiontukea koskevien erityisten määräysten vastaiset tukiseikat voivat olla niin kiinteästi sidoksissa tuen kohteeseen, ettei niitä voida arvioida erikseen (101). Unionin tuomioistuin on korostanut, että velvollisuus varmistaa valtiontukisääntöjen noudattaminen yhtenäisesti perussopimuksen muiden määräysten kanssa on entistä tärkeämpää erityisesti silloin, kun myös kyseisten muiden määräysten tarkoituksena on estää kilpailun vääristyminen. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä myönnetään kuitenkin, että valtiontukimenettely ja kilpailua rajoittava menettely ovat toisistaan riippumattomia menettelyjä, ja niihin kumpaankin sovelletaan omia erityisiä menettelysääntöjä. Unionin tuomioistuin on todennut, että kun ”komissio tekee päätöksen valtiontuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, se ei ole velvollinen odottamaan (…) asetuksen N:o [1] nojalla aloitetun rinnakkaisen menettelyn tulosta, jos se on tilanteen taloudellisen tarkastelun - jossa ei ole tehty mitään ilmeistä arviointivirhettä - perusteella vakuuttunut siitä, ettei tuensaaja riko [SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklaa]” (102). Kilpailua koskevan asian ei näin ollen tarvitse olla muodollisesti päätetty ennen kuin komissio tekee päätöksen valtiontukiasiassa.
(172)
Komissio haluaa korostaa, että nyt esillä olevassa asiassa kilpailun rajoittamisesta tehty kantelu ei perustu tukeen sinänsä (pelastamistukijärjestelyyn), vaan toiseen rakenneuudistussuunnitelman osaan (käyttäjämaksuihin). Käyttäjämaksut otetaan käyttöön vuoden 2012 alussa, toisin sanoen sen jälkeen, kun tukijärjestely on poistettu, muuttamalla TV2:n toimilupaehtoja. On syytä ottaa huomioon myös, että suurin osa todellisesti nostetusta tuesta nostettiin pelastamiskautena ja että komissio antoi siihen luvan 4 päivänä elokuuta 2008 tehdyllä päätöksellä ja että kaikki tuki lopetetaan tämän päätöksen tultua voimaan.
(173)
Mikäli kilpailun rajoittamisesta tehty kantelu ja kolmansien huomautukset tässä menettelyssä on ymmärrettävä myös kanteluksi siitä, että TV2:sta tulee maksu-tv, riittää, kun todetaan, että pelkkä pääkanavan käyttäjämaksujen käyttöönotto ei voi merkitä kilpailulainsäädännön rikkomista. Kun TV2-pääkanavasta tulee maksu-tv-kanava, kyseinen kanava tulee maksu-tv-markkinoille. TV2-pääkanavan tulo markkinoille vaikuttaa todennäköisesti ainoastaan kyseisillä markkinoilla toimiviin kilpailijoihin ja aiheuttaa muun muassa joidenkin toimijoiden (joilla on vastaavat maksu-tv-paketit) poistumisen kyseisiltä markkinoilta, tai saa ne alentamaan hintojaan. Nämä vaikutukset ovat kuitenkin tavanomaisia silloin, kun elinkelpoinen kilpailija astuu markkinoille. Pelkästään käyttäjämaksujen käyttöönotto ja niistä aiheutuva kilpailun kiihtyminen ei näin ollen ole SEUT-sopimuksen 102 ja 106 artiklan vastaista.
(174)
Kantelussa ja joidenkin kolmansien huomautuksissa väitetään, että TV2-alene-kortin suunniteltu käyttöönotto aiheuttaisi kilpailunvastaisia vaikutuksia ja suosisi Boxeria kanavan jakelijana. TV2-alene-malli merkitsi sitä, että kuluttajat vastaanottaisivat vapaasti TV2:n lähetyksiä siinä tapauksessa, että ne eivät maksa muista maksu-tv-palveluista. Kantelijan mukaan TV2-alene-kortti houkuttelisi kuluttajia näin ollen jättämään ostamatta maksu-tv:tä TV2:n kilpailijoiden vahingoksi. Koska Tanska on perunut suunnitellun TV2-alene-kortin, mahdollisuudella, että kortti olisi ollut kilpailusääntöjen vastainen, ei ole merkitystä eikä se vaikuta rakenneuudistussuunnitelman laillisuuteen.
(175)
Tarkasteltaessa joidenkin kilpailijoiden pelkoa siitä, että tukea käytettäisiin aggressiiviseen käyttäytymiseen markkinoilla, komissio haluaa korostaa, ettei näkyvissä ole merkkejä siitä, että valtiontuki sellaisenaan aiheuttaisi SEUT-sopimuksen muiden määräysten rikkomisen tai johtaisi automaattisesti kilpailunvastaiseen käyttäytymiseen.
(176)
Komissio katsoo, että ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti luettuna yhdessä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen komission suuntaviivojen kanssa seuraavin edellytyksin.
(177)
Koska yrityksen taloudellinen tilanne parani lähetysverkon myymisen kautta, komissio katsoo, ettei rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä tukitoimenpiteitä (laina- ja luottojärjestelyjä) saisi toteuttaa ja että voimassa oleva luottojärjestely (jolle annettiin lupa 4 päivänä elokuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä N:o 287/09) olisi lopetettava heti tämän päätöksen antamispäivämäärästä alkaen. Komissio toteaa, että lähetysverkon myynnille annettu takaus, joka alun perin ilmoitettiin, ei ole enää merkityksellinen, koska verkon myynti toteutettiin ilman takausta.
(178)
Komissio panee lisäksi merkille, että Tanskan sitoumus, jonka mukaan uusia lähetyskanavia ei saateta markkinoille, kattaa sekä televisio- että radiokanavat. Tämä vastasuorite olisi säilytettävä voimassa 31 päivään joulukuuta 2012 asti, tai jos tuensaaja kykenee perimään käyttäjämaksuja ennen kyseistä päivämäärää, käyttäjämaksujen käyttöönottamiseen asti. Loppukäyttäjäjmaksujen käyttöönoton katsotaan merkitsevän ajankohtaa, jona TV2:lla on laillinen oikeus vaatia tällaista korvausta.
(179)
Komissio panee merkille Tanskan sitoumuksen teettää riippumattomalla talousasiantuntijalla vertailu TV2:n pääomarakenteen ja muiden mediayhtiöiden pääomarakenteiden välillä ja korjata pääomarakennetta, jos se poikkeaa merkittävästi vastaavien mediayritysten mediaanista tai keskiarvosta. Jos ilmenee olennaisia syitä olla korjaamatta pääomaa, Tanskan hallitus voi ilmoittaa komissiolle rakenneuudistussuunnitelmaan tehdyistä muutoksista,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Järjestely, jonka Tanska myönsi TV2:lle ja joka on hyväksytty pelastamistukena 4 päivänä elokuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä, soveltuu sisämarkkinoille edellyttäen, että 4 päivänä helmikuuta 2009 ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan noudattaen jäljempänä 2, 3 ja 4 artiklassa asetettuja edellytyksiä.
2 artikla
Pelastamistukijärjestely, jonka Tanska myönsi TV2:lle ja joka on hyväksytty pelastamistukena 4 päivänä elokuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä, on lopetettava tämän päätöksen antamisajankohdasta alkaen. Mitään muuta Tanskan 4 päivänä helmikuuta 2009 komissiolle ilmoittamaa tukitoimenpidettä ei saa toteuttaa.
3 artikla
Tanskan ehdottama vastasuorite, jossa TV2:ta kielletään avaamasta uusia televisio- tai radiokanavia, säilyy voimassa, kunnes rakenneuudistuskausi päättyy ilmoituksen mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 2012. Jos TV2:lle annetaan kuitenkin lupa periä tilausmaksuja (käyttäjämaksuja) ennen kyseistä päivämäärää, velvoite olla avaamatta uusia radio- tai televisiokanavia päättyy kyseisenä ajankohtana.
4 artikla
Tanskan hallituksen on teetettävä riippumattomalla talousasiantuntijalla vuoden 2012 lopussa tai vuoden 2013 alussa TV2:n pääomarakenteesta analyysi, jossa sitä vertaillaan muiden merkityksellisten mediayhtiöiden pääomarakenteeseen. Jos TV2:n pääomarakenne poikkeaa merkittävästi vastaavien yritysten mediaanista tai keskiarvosta, Tanskan hallituksen on muutettava pääomarakennetta huhtikuussa 2013 pidettävässä yleiskokouksessa tilanteen korjaamiseksi.
5 artikla
Tanskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 20 päivänä huhtikuuta 2011.