РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 691/2011 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 6 юли 2011 година
относно европейските икономически сметки за околната среда
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 338, параграф 1 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
В член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз наред с другото се предвижда, че Съюзът „работи за устойчивото развитие на Европа, основаващо се на балансиран икономически растеж и ценова стабилност, силно конкурентна социална пазарна икономика, която има за цел пълна заетост и социален прогрес, и високо равнище на защита и подобряване качеството на околната среда“.
(2)
В Решение № 1600/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 22 юли 2002 г. за установяване на Шеста програма за действие на Общността за околната среда (2) бе потвърдено, че надеждната информация относно състоянието на околната среда и основните тенденции, видовете натиск и двигателите за промени в околната среда е от основно значение за разработването на ефективна политика, за нейното изпълнение и за предоставянето на права на гражданите като цяло. Следва да бъдат разработени инструменти за повишаване на обществената осведоменост относно въздействието на стопанските дейности върху околната среда.
(3)
Наличието на научно обоснован подход за измерване на недостига на ресурси ще бъде от решаващо значение за устойчивото икономическо развитие на Съюза в бъдеще.
(4)
В Решение № 1578/2007/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2007 г. относно статистическата програма на Общността за периода 2008-2012 г. (3) ясно се посочва необходимостта от висококачествени статистически данни и сметки за околната среда. Освен това във връзка с основните инициативи за 2008-2012 г. в него се посочва, че по целесъобразност следва да се разработи правна основа за ключови области на събирането на данни за околната среда, които понастоящем не са уредени с правни актове.
(5)
В съобщение от август 2009 г., озаглавено „Отвъд БВП: Измерване на напредъка в свят на промени“, Комисията призна необходимостта съществуващите показатели да се допълнят с данни, които обхващат екологични и социални аспекти, за да се предостави възможност за по-последователно и всеобхватно разработване на политиките. За тази цел икономическите сметки за околната среда осигуряват средство за наблюдаване на упражнявания от икономиката натиск върху околната среда и за изследване на начините, по които той да бъде намален. Тъй като икономическите сметки за околната среда показват взаимодействието между икономиката, домакинствата и факторите, свързани с околната среда, те съответно имат по-висока информационна стойност от отделните национални сметки. Те са важен източник на данни за вземане на решения, свързани с околната среда, и Комисията следва да се запознае с тях при изготвянето на оценките за въздействие. В съответствие с принципите на устойчивото развитие и стремежа към постигане на ресурсоспестяваща и характеризираща се с ниско равнище на замърсяване икономика, заложени в стратегията „Европа 2020“ и редица основни инициативи, става все по-наложително разработването на информационна рамка, която наред с икономическите въпроси последователно да включва и въпроси относно околната среда.
(6)
Европейската система от сметки (ESA), създадена с Регламент (ЕО) № 2223/96 на Съвета от 25 юни 1996 г. относно Европейската система от национални и регионални сметки в Общността (4) (ESA 95), която съответства на приетата през февруари 1993 г. от Статистическата комисия на ООН система от национални сметки (SNA), е в основата на икономическата статистика в Съюза, както и на много икономически показатели (включително БВП). Рамката на ESA може да бъде използвана, за да бъдат подложени на анализ и оценка различни аспекти на икономиката (например нейната структура, отделни части, развитие в течение на времето), но по отношение на необходимостта от конкретни данни, като например за анализ на взаимодействието между околната среда и икономиката, най-доброто решение е да се съставят отделни сателитни сметки.
(7)
В заключенията си от юни 2006 г. Европейският съвет призова Съюза и държавите-членки да разширят обхвата на националните си сметки по отношение на ключовите аспекти на устойчивото развитие. Поради това националните сметки следва да бъдат допълнени с интегрирани икономически сметки за околната среда, осигуряващи напълно съпоставими данни.
(8)
От голямо значение е, веднага след като системата започне да функционира пълноценно, европейските икономически сметки за околната среда да бъдат използвани активно и точно във всички държави-членки и във всички съответни области на политиката на Съюза като ключов елемент на оценките на въздействието, плановете за действие, законодателните предложения и други важни резултати на политическия процес.
(9)
По-актуални данни биха могли да бъдат произведени и посредством „експресни разчети“ (nowcasting), при които за изготвянето на надеждни оценки се използват статистически техники, сходни с тези при прогнозирането.
(10)
Сателитните сметки предоставят възможност за гъвкаво разширяване на аналитичния капацитет на националните сметки към определени области, които са предмет на обществена загриженост, като произтичащия от човешката дейност натиск върху околната среда, без претоварване или прекъсване на работата на централната система. Сателитните сметки следва да бъдат предоставяни на обществеността за ползване редовно и в разбираем вид.
(11)
Системата от интегрирани икономически сметки за околната среда (SEEA), разработена съвместно от Организацията на обединените нации, Европейската комисия, Международния валутен фонд, Организацията за икономическо сътрудничество и развитие и Световната банка, е сателитна система на SNA. Тя обединява в обща рамка информацията за икономиката и околната среда с цел да се измери приносът на околната среда за икономиката и въздействието на икономиката върху околната среда. Тя осигурява на създателите на политики показатели и описателни статистически данни за наблюдение на тези взаимодействия, както и база данни за стратегическо планиране и анализ на политиките за набелязване на по-устойчиви пътища за развитие.
(12)
SEEA синтезира и обединява във възможно най-голяма степен различните категории икономически сметки за околната среда. Като цяло всички тези категории разширяват съществуващите в SNA понятия за разходи, капиталообразуване и наличност на капитала, като добавят към тях допълнителни данни във физически измерители, за да бъдат отразени разходите за околната среда и използването на природни ресурси в производството, или като ги изменят чрез отразяване на тези последици в стойностно изражение. В рамките на тази обща насока съществуващите няколко категории се различават значително по отношение на методологията и на екологичните проблеми, към които са насочени.
(13)
През 1994 г. Комисията представи своята първа стратегия за „зелени сметки“. Оттогава Комисията (Евростат) и държавите-членки разработиха и изпитаха методи за съставяне на сметки до степен, която понастоящем позволява на няколко държави-членки да предоставят редовно първите набори от икономически сметки за околната среда. Най-общоприетите от тях са сметките за физическите потоци на емисиите във въздуха (включително на парникови газове) и за потреблението на материали, както и сметките за разходите и данъците, свързани с опазването на околната среда, в стойностно изражение.
(14)
Една от целите за периода, обхванат от Статистическата програма на Общността за 2008-2012 г., е предприемането на инициативи за замяната на споразуменията със законодателство на Съюза в определени области, в които редовно се изготвя европейска статистика, която е достигнала достатъчна степен на зрялост.
(15)
Регламент (ЕО) № 223/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 11 март 2009 г. относно европейската статистика (5) осигурява референтна рамка за европейските икономически сметки за околната среда. По-специално той съдържа изискването европейската статистика да е съобразена с принципите за професионална независимост, безпристрастност, обективност, надеждност, статистическа поверителност и разходна ефективност.
(16)
Тъй като различните набори от икономически сметки за околната среда са в процес на разработване и са достигнали различна степен на зрялост, следва да се възприеме модулна структура, която да гарантира съответна гъвкавост и, наред с другото, да позволява въвеждането на допълнителни модули.
(17)
Следва да се създаде програма от пилотни проучвания, за да се подобрят отчитането и качеството на данните, да се усъвършенстват методиките и да се подготви по-нататъшното развитие.
(18)
Въвеждането на допълнителни изисквания за отчитане следва да бъде предшествано от оценка на осъществимостта.
(19)
Комисията следва да има право да предоставя дерогации на държавите-членки по време на преходните периоди, когато се налагат значителни адаптации на техните национални статистически системи.
(20)
Съюзът следва да насърчава въвеждането на икономически сметки за околната среда в трети държави, по-специално в такива, които имат общи природни ресурси (основно водни) с държави-членки.
(21)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на обща рамка за събиране, съставяне, предаване и оценка на европейски икономически сметки за околната среда, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(22)
На Комисията следва да бъдат делегирани правомощията да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз с цел приспособяване на модулите към развитието на околната среда, икономиката и техниката, както и предоставяне на методологични насоки. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и на Съвета.
(23)
За да се гарантират еднакви условия за прилагане на настоящия регламент и правилното функциониране на системата на европейските икономически сметки за околната среда, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (6).
(24)
Проведена бе консултация с Комитета на Европейската статистическа система,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава обща рамка за събирането, съставянето, предаването и оценката на европейските икономически сметки за околната среда с цел създаването на икономически сметки за околната среда като сателитни сметки към ESA 95, като се осигуряват методологията, общите стандарти, определенията, класификациите и правилата за отчитане, предназначени за използване при съставянето на икономическите сметки за околната среда.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„емисия във въздуха“ означава физическият поток от материали в газообразно състояние или прахови частици от националното стопанство (процеси на производство или потребление) в атмосферата (неразделна част от системата на околната среда);
2.
„данък, свързан с околната среда“ означава данък, при който данъчната основа е физична мерна единица (или заместител на физична единица) за нещо, което има доказано конкретно отрицателно въздействие върху околната среда, и който е посочен като данък в ESA 95;
3.
„сметки за материалните потоци в рамките на икономиката“ означава пълни съвкупности от данни за входящите материални потоци в националните икономики, промените в материалните запаси в икономиката и изходящите материални потоци към други икономики или към околната среда.
Член 3
Модули
1. Икономическите сметки за околната среда, които се съставят в пределите на посочената в член 1 рамка, се обособяват в следните модули:
а)
модул за сметки за емисиите във въздуха, както е посочено в приложение I;
б)
модул за данъци, свързани с околната среда, по икономически дейности, както е посочено в приложение II;
в)
модул за сметки за материалните потоци в рамките на икономиката, както е посочено в приложение III.
2. Всяко приложение съдържа следната информация:
а)
целите, за които се съставят сметките;
б)
обхватът на сметките;
в)
списъкът на характеристиките, за които се събират и предават данни;
г)
първата референтна година, честотата и сроковете на предаване във връзка със съставянето на сметките;
д)
отчетните таблици;
е)
максималната продължителност на посочените в член 8 преходни периоди, през които Комисията може да предоставя дерогации.
3. На Комисията се предоставят правомощия да приема делегирани актове в съответствие с член 9, когато това е необходимо, за да се вземе предвид развитието на околната среда, икономиката и техниката, с цел:
а)
предоставяне на методологично ръководство; както и
б)
актуализиране на посочените в параграф 1 приложения, що се отнася до информацията, посочена в параграф 2, букви в)-д).
При упражняване на своите правомощия съгласно настоящия параграф Комисията следи за това, нейните делегирани актове да не налагат значителна допълнителна административна тежест на държавите-членки и единиците респонденти.
Член 4
Пилотни проучвания
1. Комисията съставя програма за пилотни проучвания, които да се извършват на доброволни начала от държавите-членки, с цел да се развие отчитането и да се подобри качеството на данните, да се установят дългосрочни периоди и да се разработи методология. Програмата следва да обхваща пилотни проучвания за тестване на осъществимостта на въвеждането на нови модули за икономически сметки за околната среда. При изготвянето на програмата Комисията гарантира, че на държавите-членки и единиците респонденти няма да бъдат налагани допълнителни административни или финансови тежести.
2. Резултатите от пилотните проучвания се оценяват и публикуват от Комисията, като се отчитат предимствата от наличието на данните спрямо разходите за тяхното събиране и административната тежест за респондентите. Тези резултати се вземат предвид в предложенията за въвеждане на нови модули за икономически сметки за околната среда, които Комисията може да включи в своя доклад по член 10.
Член 5
Събиране на данни
1. В съответствие с приложенията към настоящия регламент държавите-членки събират необходимите данни за наблюдение на характеристиките, посочени в член 3, параграф 2, буква в).
2. Държавите-членки събират необходимите данни, като съчетават различните посочени по-долу източници и като прилагат принципа за административно опростяване:
а)
изследвания;
б)
процедури за статистическа оценка, когато някои от характеристиките не са били наблюдавани във всички единици;
в)
административни източници.
3. Държавите-членки уведомяват Комисията и предоставят подробни данни относно използваните методи и източници.
Член 6
Предаване на данни на Комисията (Евростат)
1. Държавите-членки предават на Комисията (Евростат) данните, определени в приложенията, включително поверителните данни, в посочените в приложенията срокове.
2. Данните се предават в подходящ технически формат, който се установява от Комисията посредством актове за изпълнение. Тези актове за изпълнение се приемат съгласно процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
Член 7
Оценка на качеството
1. За целите на настоящия регламент към подлежащите на предаване данни се прилагат критериите за качество, установени в член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 223/2009.
2. Държавите-членки предоставят на Комисията (Евростат) доклад относно качеството на предадените данни.
3. Във връзка с прилагането на посочените в параграф 1 критерии за качество по отношение на данните по настоящия регламент Комисията приема актове за изпълнение за определяне на условията, структурата и периодичността на докладите за качество. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
4. Комисията (Евростат) подлага на оценка качеството на предаваните данни и в едномесечен срок от получаването на данните може да поиска от съответната държава-членка да представи допълнителна информация по отношение на данните или преразгледани набори данни, в зависимост от случая.
Член 8
Дерогации
1. По време на посочените в приложенията преходни периоди Комисията може да приема актове за изпълнение с цел предоставяне на държавите-членки на дерогации, когато са необходими значителни адаптации на националните статистически системи. Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 11, параграф 2.
2. За получаването на дерогация съгласно параграф 1 заинтересованите държави-членки трябва да представят пред Комисията надлежно обосновано искане до 12 ноември 2011 г.
Член 9
Упражняване на делегирани правомощия
1. Правомощията да приема делегирани актове се предоставят на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, се предоставя на Комисията за срок от 5 години от 11 август 2011 г. Комисията изготвя доклад относно делегирането на правомощия най-късно девет месеца преди изтичането на петгодишния срок. Делегирането на правомощия се подновява мълчаливо за срокове с еднаква продължителност освен ако Европейският парламент или Съветът не възрази срещу подобно подновяване не по-късно от три месеца преди изтичането на всеки срок.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 3, параграф 3, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга валидността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията го нотифицира едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет в съответствие с член 3, параграф 3, влиза в сила само ако нито Европейският парламент, нито Съветът е представил възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок както Европейският парламент, така и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 10
Доклади и преразглеждане
До 31 декември 2013 г. и на всеки три години след това Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад за прилагането на настоящия регламент. В доклада се съдържа по-конкретно оценка на качеството на предадените данни, методите за събиране на данните, административната тежест за държавите-членки и единиците респонденти, както и осъществимостта и ефективността на тези статистики.
По целесъобразност и като се вземат предвид резултатите, посочени в член 4, параграф 2, докладът се придружава от предложения:
-
за въвеждане на нови модули за икономически сметки за околната среда, като разходи и приходи по опазване на околната среда (EPER)/сметки за разходи, свързани с опазването на околната среда (EPEA), сектор на екологичните стоки и услуги (EGSS), енергийни сметки, трансфери (субсидии), свързани с околната среда, сметки за разходите по използване и управление на ресурсите (RUMEA), сметки за водата (качествени и количествени), сметки за отпадъците, сметки за горското стопанство, сметки за екосистемните услуги, сметки за материалните запаси в рамките на икономиката (EW-MSA) и измерване на неизползваните изкопни земни материали (включително пръст);
-
предназначени допълнително да повишат качеството на данните и методите за събирането им, като с това се подобрят обхватът и съпоставимостта на данните и се намали административната тежест за предприятията и администрацията.
Член 11
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета на Европейската статистическа система, създаден с Регламент (ЕО) № 223/2009. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 12
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 6 юли 2011 година.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 691/2011,
annettu 6 päivänä heinäkuuta 2011,
Euroopan ympäristötilinpidosta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa määrätään muun muassa, että ”unioni pyrkii Euroopan kestävään kehitykseen, jonka perustana ovat tasapainoinen talouskasvu ja hintavakaus, täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous sekä korkeatasoinen ympäristönsuojelu ja ympäristön laadun parantaminen”.
(2)
Kuudennesta ympäristöä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1600/2002/EY (2) vahvistettiin, että ympäristön tilasta ja ympäristömuutoksen tärkeimmistä suuntauksista, paineista ja sitä ohjaavista tekijöistä tarvitaan luotettavaa tietoa, jotta voidaan kehittää tehokasta politiikkaa ja panna se täytäntöön sekä lisätä kansalaisten toimintamahdollisuuksia yleisesti. Välineitä olisi kehitettävä yleisön tietoisuuden lisäämiseksi taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksista.
(3)
Resurssipulan mittaaminen tieteellisesti perusteltavissa olevalla tavalla on tulevaisuudessa ratkaisevan tärkeää unionin kestävän kehityksen kannalta.
(4)
Yhteisön tilasto-ohjelmasta vuosiksi 2008-2012 11 päivänä joulukuuta 2007 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1578/2007/EY (3) viitataan selkeästi siihen, että ympäristöalalla tarvitaan korkealuokkaisia tilastoja ja tilejä. Vuosiksi 2008-2012 suunniteltujen tärkeimpien aloitteiden yhteydessä päätöksessä todetaan lisäksi, että oikeusperustoja olisi tarpeen mukaan kehitettävä sellaisia ympäristötiedon keruun keskeisiä alueita varten, jotka eivät kuulu nykyisten säädösten soveltamisalaan.
(5)
Komissio toteaa 20 päivänä elokuuta 2009 päivätyssä tiedonannossaan ”BKT ja muut indikaattorit - Edistyksen mittaaminen muuttuvassa maailmassa”, että olemassa olevia indikaattoreita on täydennettävä tiedoilla, joissa yhdistetään ympäristöä koskevat ja sosiaaliset näkökohdat, jotta päätöksenteosta saadaan yhtenäisempää ja kattavampaa. Ympäristötilinpito tarjoaa tätä tarkoitusta varten välineen, jonka avulla voidaan seurata talouden aiheuttamaa ympäristökuormitusta ja selvittää, miten sitä voitaisiin hillitä. Ympäristötilinpidosta käy ilmi talouden, kotitalouksien ja ympäristötekijöiden vuorovaikutus, ja sen vuoksi sen informaatioarvo on suurempi kuin pelkän kansantalouden tilinpidon. Ympäristötilinpito on tärkeä tietolähde ympäristöpoliittisessa päätöksenteossa, ja komission olisi otettava se huomioon laatiessaan vaikutustenarviointeja. Kun pidetään mielessä Eurooppa 2020 -strategiaan ja erilaisiin tärkeisiin aloitteisiin sisältyvät kestävän kehityksen periaate ja pyrkimys resurssitehokkaaseen ja vähäpäästöiseen talouteen, on entistä tärkeämpää kehittää yhtenäinen kehys ympäristöä ja taloutta koskeville tiedoille.
(6)
Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2223/96 (4) perustettu Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä, jäljempänä ’EKT-95’, on yhdenmukainen Yhdistyneiden kansakuntien tilastotoimikunnan helmikuussa 1993 hyväksymän kansantalouden tilinpitojärjestelmän (SNA) kanssa ja muodostaa tärkeimmän työvälineen laadittaessa unionin taloustilastoja sekä useita talousindikaattoreita (BKT mukaan luettuna). EKT-kehystä voidaan käyttää talouden eri näkökohtien analysoimiseen ja arvioimiseen (esimerkiksi sen rakenne, yksittäiset osat, kehitys ajan mittaan), mutta joihinkin erityisiin tietotarpeisiin, esimerkiksi analysoitaessa ympäristön ja talouden välistä vuorovaikutusta, on parasta laatia erilliset satelliittitilit.
(7)
Eurooppa-neuvosto kehotti kesäkuussa 2006 antamissaan päätelmissä unionia ja sen jäsenvaltioita laajentamaan kansantalouden tilinpidon kattamaan kestävän kehityksen tärkeimmät näkökohdat. Kansantalouden tilinpitoa olisi tämän vuoksi täydennettävä ympäristötilinpidolla, josta saatavat tiedot ovat täysin yhtenäisiä.
(8)
On erittäin tärkeää, että heti Euroopan ympäristötilinpitojärjestelmän tultua toimintakuntoon tilinpitoa käytetään aktiivisesti ja täsmällisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikessa asiaan liittyvässä unionin päätöksenteossa vaikutustenarviointien, toimintasuunnitelmien, lainsäädäntöehdotusten ja muiden päätöksenteon merkittävien tulosten keskeisenä osatekijänä.
(9)
Ajankohtaisempaa tietoa voitaisiin tuottaa myös pikaennakoilla (”now-casting”), joissa laaditaan luotettavia arvioita käyttämällä samanlaista tilastotekniikkaa kuin ennusteissa.
(10)
Satelliittitilien ansiosta kansantalouden tilinpidon analyysikapasiteettia voidaan joustavasti laajentaa valikoituihin yhteiskunnan kannalta ajankohtaisiin aiheisiin, kuten ihmisen toiminnasta aiheutuvaan ympäristökuormitukseen, rasittamatta keskusjärjestelmää liikaa tai aiheuttamatta sille häiriöitä. Satelliittitilit olisi annettava yleisön saataville säännöllisin väliajoin ja ymmärrettävässä muodossa.
(11)
Ympäristötilinpitojärjestelmä (SEEA), jonka ovat kehittäneet yhdessä Yhdistyneet kansakunnat, Euroopan komissio, Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) ja Maailmanpankki, on SNA:n satelliittijärjestelmä. Se kokoaa talouteen ja ympäristöön liittyvää tietoa yhteiseen kehykseen, jotta voidaan mitata ympäristön vaikutusta talouteen ja talouden vaikutusta ympäristöön. Se tarjoaa päättäjille indikaattoreita ja kuvailevia tilastoja tämän vuorovaikutuksen seuraamiseksi sekä tietokannan strategista suunnittelua ja politiikan analysointia varten, jotta voitaisiin määritellä kestävämpiä kehityspolkuja.
(12)
SEEA-järjestelmässä kootaan ja integroidaan mahdollisimman pitkälti ympäristötilien eri luokat. Yleisesti ottaen kaikki nämä luokat laajentavat SNA:n olemassa olevia kustannusten, pääoman muodostuksen ja pääomakannan käsitteitä täydentämällä niitä fyysisillä lisätiedoilla, jotta voidaan ottaa huomioon myös ympäristökustannukset ja luonnonvarojen käyttö tuotannossa, tai muuttamalla niitä siten, että nämä vaikutukset sisällytetään niihin rahamääräisinä. Tämän yleisen lähestymistavan sisällä useat nykyisistä luokista poikkeavat toisistaan huomattavasti menetelmiltään ja käsiteltyjen ympäristönäkökohtien osalta.
(13)
Komissio esitteli ensimmäisen ”vihreän kirjanpidon” strategiansa vuonna 1994. Komissio (Eurostat) ja jäsenvaltiot ovat sittemmin kehittäneet ja testanneet tilinpidon menetelmiä siinä määrin, että useat jäsenvaltiot toimittavat nykyisin säännöllisesti ensimmäiset osat ympäristötilinpidostaan. Yleisimpiä ovat fyysisiä ainesvirtoja koskeva tilinpito päästöistä ilmaan (kasvihuonekaasut mukaan luettuina) ja materiaalien käytöstä sekä rahamääräinen tilinpito ympäristönsuojeluun liittyvistä menoista ja ympäristöveroista.
(14)
Yksi yhteisön tilasto-ohjelman tavoitteista ohjelmakaudella 2008-2012 on toteuttaa aloitteita sopimusten korvaamiseksi unionin lainsäädännöllä tietyillä aloilla, joilla tuotetaan säännöllisesti Euroopan tilastoja ja jotka ovat vakiintuneet riittävästi.
(15)
Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009 (5) toimii viitekehyksenä Euroopan ympäristötilinpidolle. Siinä edellytetään erityisesti, että Euroopan tilastot ovat ammatillisen riippumattomuuden, puolueettomuuden, objektiivisuuden, luotettavuuden, tilastosalaisuuden ja kustannustehokkuuden periaatteiden mukaisia.
(16)
Koska eri ympäristötilit ovat kehitteillä ja eri vaiheissa, olisi otettava käyttöön riittävän joustavuuden tarjoava moduulirakenne, johon voidaan muun muassa lisätä uusia moduuleja.
(17)
Raportoinnin ja tietojen laadun parantamiseksi, menetelmien tehostamiseksi ja jatkokehityksen valmistelemiseksi olisi otettava käyttöön pilottitutkimusohjelma.
(18)
Ennen kuin uudet raportointivaatimukset otetaan käyttöön, olisi arvioitava niiden toteutettavuus.
(19)
Komission olisi voitava myöntää siirtymäkausien aikana poikkeuksia jäsenvaltioille, jos niiden kansallisiin tilastojärjestelmiin on tarpeen tehdä suuria mukautuksia.
(20)
Unionin olisi kannustettava ympäristötilinpidon käyttöönottoa kolmansissa maissa, erityisesti sellaisissa maissa, joilla on yhteisiä ympäristövaroja (pääasiassa vesivaroja) jäsenvaltioiden kanssa.
(21)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli yhteisten puitteiden laatimista Euroopan ympäristötilinpidon tietojen keruuta, laadintaa, toimittamista ja arviointia varten, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(22)
Komissiolle olisi moduulien mukauttamiseksi ympäristön, talouden ja tekniikan kehitykseen sekä menetelmäohjeiden antamiseksi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
(23)
Tämän asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon ja Euroopan ympäristötilinpitojärjestelmän asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti.
(24)
Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa on kuultu,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella vahvistetaan yhteiset puitteet Euroopan ympäristötilinpidon tietojen keruuta, laadintaa, toimittamista ja arviointia varten ympäristötilien perustamiseksi EKT-95:n satelliittitileiksi tarjoamalla menetelmät, yhteiset standardit, määritelmät, luokitukset ja tilinpidon säännöt, joita on tarkoitus käyttää ympäristötilinpidon laadintaan.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1)
’päästöillä ilmaan’ kaasumaisten tai hiukkasmuodossa olevien materiaalien fyysistä virtausta kansantaloudesta (tuotanto- tai kulutusprosesseista) ilmakehään (osa ympäristöjärjestelmää);
2)
’ympäristöön liittyvällä verolla’ veroa, jonka peruste on fyysinen määrä (tai tätä korvaava muu fyysinen yksikkö) jotakin sellaista, jolla on todistetusti kielteinen vaikutus ympäristöön, ja joka on EKT-95:ssä määritelty veroksi;
3)
’kansantalouden materiaalivirtatileillä’ kansantalouden käyttöön otettujen materiaalipanosten, talouden materiaalivarannon muutosten ja muihin talouksiin tai ympäristöön ohjattavien materiaalituotosten yhtenäisiä koosteita.
3 artikla
Moduulit
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen yhteisten puitteiden mukaisesti laadittava ympäristötilinpito ryhmitellään seuraaviin moduuleihin:
a)
päästöjä ilmaan koskevien tilien moduuli, joka sisältyy liitteeseen I;
b)
toimialoittaisia ympäristöön liittyviä veroja koskeva moduuli, joka sisältyy liitteeseen II;
c)
kansantalouden materiaalivirtatilejä koskeva moduuli, joka sisältyy liitteeseen III.
2. Kukin liite sisältää seuraavat tiedot:
a)
tavoitteet, joita varten tilit laaditaan;
b)
tilien kattavuus;
c)
luettelo ominaispiirteistä, joista tiedot kootaan ja toimitetaan;
d)
tilien laadinnan ensimmäinen viitevuosi, laadinnan jaksollisuus ja toimittamisen määräajat;
e)
raportointitaulukot;
f)
8 artiklassa tarkoitettujen siirtymäkausien, joiden kuluessa komissio voi myöntää poikkeuksia, enimmäiskesto.
3. Kun se on tarpeen ympäristön, talouden ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi, komissiolle siirretään valta hyväksyä 9 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla
a)
annetaan menetelmäohjeita; ja
b)
saatetaan 1 kohdassa tarkoitetut liitteet ajan tasalle 2 kohdan c-e alakohdassa tarkoitettujen tietojen osalta.
Käyttäessään tämän kohdan mukaista säädösvaltaansa komissio varmistaa, että sen delegoiduista säädöksistä ei aiheudu merkittäviä hallinnollisia lisärasitteita jäsenvaltioille eikä vastaajayksiköille.
4 artikla
Pilottitutkimukset
1. Komissio laatii pilottitutkimusohjelman, jota jäsenvaltiot toteuttavat vapaaehtoiselta pohjalta raportoinnin ja tietojen laadun parantamiseksi, pitkien aikasarjojen luomiseksi ja menetelmien kehittämiseksi. Ohjelmaan sisältyy pilottitutkimuksia, joilla testataan uusien ympäristötilinpitomoduulien käyttöönoton toteutettavuus. Komissio varmistaa ohjelmaa laatiessaan, ettei jäsenvaltioille ja vastaajayksiköille aiheudu hallinnollisia eikä taloudellisia lisärasitteita.
2. Komissio arvioi ja julkaisee pilottitutkimusten havainnot ja ottaa huomioon hyödyt tietojen saatavuudesta suhteessa niiden keruukustannuksiin ja vastaamisesta aiheutuvaan hallinnolliseen rasitteeseen. Havainnot otetaan huomioon uusien ympäristötilinpitomoduulien käyttöönottoa koskevissa ehdotuksissa, joita komissio voi liittää 10 artiklassa tarkoitettuun kertomukseen.
5 artikla
Tiedonkeruu
1. Jäsenvaltioiden on tämän asetuksen liitteiden mukaisesti kerättävä tiedot, joita tarvitaan 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen ominaispiirteiden havainnointiin.
2. Jäsenvaltioiden on kerättävä tarpeelliset tiedot soveltamalla hallinnon yksinkertaistamisen periaatetta ja käyttämällä seuraavassa eriteltyjen eri lähteiden yhdistelmää:
a)
tutkimukset;
b)
tilastolliset estimointimenetelmät sellaisia tapauksia varten, joissa joitakin ominaispiirretietoja ei ole havainnoitu kaikkien yksiköiden osalta;
c)
hallinnolliset lähteet.
3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle yksityiskohtaiset tiedot käytetyistä menetelmistä ja lähteistä.
6 artikla
Toimittaminen komissiolle (Eurostat)
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostat) liitteiden mukaiset tiedot, mukaan lukien luottamukselliset tiedot, liitteissä mainituissa määräajoissa.
2. Tiedot on toimitettava soveltuvassa teknisessä muodossa, josta komissio säätää täytäntöönpanosäädöksissä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
7 artikla
Laadun arviointi
1. Toimitettaviin tietoihin sovelletaan tässä asetuksessa asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja laatukriteerejä.
2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) raportti toimitettujen tietojen laadusta.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja laatukriteerejä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin tietoihin soveltaessaan komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä määritelläkseen toimitettujen tietojen laatua koskevissa raporteissa sovellettavat menettelyt, raporttien rakenteen ja niiden laadinnan jaksollisuuden. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
4. Komissio (Eurostat) arvioi toimitettujen tietojen laadun, ja se voi kuukauden kuluessa tietojen vastaanottamisesta pyytää asianomaista jäsenvaltiota toimittamaan lisätietoja toimitetuista tiedoista tai tarpeen mukaan tarkistetun tietokokonaisuuden.
8 artikla
Poikkeukset
1. Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä poikkeusten myöntämiseksi jäsenvaltioille liitteissä tarkoitettujen siirtymäkausien ajaksi, jos kansallisiin tilastojärjestelmiin on tehtävä merkittäviä mukautuksia. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
2. Saadakseen 1 kohdassa tarkoitetun poikkeuksen asianomaisen jäsenvaltion on esitettävä komissiolle asianmukaisesti perusteltu pyyntö 12 päivään marraskuuta 2011 mennessä.
9 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
2. Siirretään 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle viideksi vuodeksi 11 päivästä elokuuta 2011. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen viiden vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
5. Edellä olevan 3 artiklan 3 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
10 artikla
Kertomus ja tarkistaminen
Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä ja sen jälkeen joka kolmas vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti toimitettujen tietojen laatua, tiedonkeruumenetelmiä, jäsenvaltioille ja vastaajayksiköille aiheutuvaa hallinnollista rasitetta sekä tilastojen toteutettavuutta ja tarkoituksenmukaisuutta.
Kertomukseen liitetään tarvittaessa ja 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut havainnot huomioon ottaen ehdotuksia, joiden tarkoituksena on
-
ottaa käyttöön uusia ympäristötilinpitomoduuleja, esimerkiksi ympäristönsuojelumenot ja -tulot (EPER) / ympäristönsuojelumenojen tilinpito (EPEA), ympäristöhyödykkeet ja -palvelut (EGSS), energiatilinpito, ympäristöön liittyvät siirtomenot (tuet), luonnonvarojen käyttö- ja hallinnointimenoja koskeva tilinpito (RUMEA), vesitilinpito (määrällinen ja laadullinen), jätetilinpito, metsätilinpito, ekosysteemipalveluja koskeva tilinpito, kansantalouden materiaalivarantotilinpito sekä käyttämättömien kaivettujen maamateriaalien (mukaan lukien maaperä) mittaaminen,
-
parantaa edelleen tietojen laatua ja tiedonkeruumenetelmiä ja siten parantaa tietojen kattavuutta ja vertailukelpoisuutta sekä vähentää yritysten ja viranomaisten hallinnollista rasitetta.
11 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 223/2009 perustettu Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
12 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 6 päivänä heinäkuuta 2011.