РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 691/2010 НА КОМИСИЯТА
от 29 юли 2010 година
за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (Рамков регламент) (1), и по-специално член 11,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 549/2004 изисква създаването на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции посредством правила за прилагане.
(2)
Схемата за ефективност следва да допринесе за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване в ключовите области на дейността - безопасност, околна среда, капацитет и рентабилност, в съответствие с тези, определени в работната рамка на Генералния план за УВД, като всички те изхождат от първостепенните цели, свързани с безопасността.
(3)
Схемата за ефективност следва да предвиди показатели и задължителни цели в ключови области на дейността, с помощта на които изискваните равнища на безопасност да бъдат напълно постигнати и поддържани, като едновременно с това се даде възможност за поставяне на цели за ефективност в други ключови области на дейността.
(4)
Схемата за ефективност следва да бъде създадена и да действа с дългосрочна перспектива по отношение на обществените цели на високо равнище.
(5)
Схемата за ефективност следва да разглежда аеронавигационно обслужване, включително летищата, чрез подхода „от врата до врата“ с оглед подобряване на цялостната ефективност на мрежата.
(6)
При подготовката и мониторинга на схемата за ефективност следва да бъдат надлежно взети под внимание взаимозависимостта между равнищата на националните и функционалните блокове въздушно пространство и равнището на мрежата, както и взаимозависимостта между целите за ефективност, като всички те имат отношение към първостепенните цели, свързани с безопасността.
(7)
За времето на референтния период плановете за ефективност следва да отбелязват отговорностите на държавите-членки за постигане целите на Единното европейско небе и баланса между нуждите на всички ползватели на въздушното пространство и предлагането на услуги, осигурени от доставчиците на аеронавигационно обслужване.
(8)
От националните надзорни органи се очаква да играят ключова роля в прилагането на схемата за ефективност. Държавите-членки следователно трябва да гарантират, че са в състояние ефективно да изпълняват тези допълнителни отговорности.
(9)
Плановете за ефективност следва да описват мерките, като схеми за стимулиране, които имат за цел да насочват поведението на заинтересованите страни към подобряване на ефективността на национално равнище, на равнище функционален блок въздушно пространство и на европейско равнище.
(10)
Създаването на подходящи механизми за предупреждение следва да позволи прилагането на адекватни мерки, насочени към спазване на изискванията за безопасност, както и непрекъснатост при осигуряване на обслужването при обстоятелства, които са били непредвидими към момента на приемане на плановете за ефективност и които са непреодолими и извън контрола на държавите-членки и на образуванията, за които се отнасят целите за ефективност.
(11)
На национално равнище и/или равнище функционален блок въздушно пространство, както и на равнище Европейски съюз следва да се проведат ефективни консултации със заинтересованите страни.
(12)
Като се отчита надлежно ефективността на военните мисии, гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключителна важност за постигането на целите за ефективност.
(13)
Схемата за ефективност не трябва да засяга разпоредбите на член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, насочени към защита на основни интереси от политиката за сигурност и защита.
(14)
Ключовите показатели за ефективност следва да се избират така, че да са конкретни, измерими и да позволяват разпределение на отговорността за постигане на целите за ефективност. Свързаните цели следва да бъдат постижими, реалистични и срочни и да са насочени към ефективно управление на устойчивото функциониране на аеронавигационно обслужване.
(15)
Прилагането на задължителните цели за ефективност, подкрепено от стимули, които могат да бъдат от финансово естество, изисква съответна връзка с Регламент (ЕО) № 1794/2006 на Комисията от 6 декември 2006 г. за установяване на обща схема за таксуване на аеронавигационното обслужване (2).
(16)
Установяването и прилагането на ключови показатели за ефективност и на цели за ефективност изискват подходяща съвместимост с целите, свързани с безопасността, и стандартите, определени в Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване, за създаване на Европейска агенция за авиационна безопасност и за отмяна на Директива 91/670/ЕИО на Съвета, Регламент (ЕО) № 1592/2002 и Директива 2004/36/ЕО (3), както и в правилата за неговото прилагане, заедно с мерките, предприети от Европейския съюз за постигане и поддържане на тези цели.
(17)
По време на референтните периоди следва да се осъществява ефективен процес за наблюдение на ефективността, за да се гарантира, че развитието на ефективността позволява постигането на целите и, при необходимост, въвеждането на подходящи мерки.
(18)
При приемането на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за първия референтен период Комисията следва надлежно да отчете актуалното финансово положение на доставчиците на аеронавигационно обслужване, което се дължи по-специално на предприети вече мерки за ограничаване на разходите, по-специално от 2009 г., както и възможни свръхвъзстановявания или недостатъчни възстановявания на пътни такси, които подлежат на прехвърляне от предишни години. Трябва да се отчете също така постигнатият вече напредък от страна на съществуващите функционални блокове въздушно пространство.
(19)
По силата на член 11, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент следва да се прилага към мрежовите функции за управлението на въздушното движение, посочени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета (4), чрез подходящо изменение на настоящия регламент.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя необходими мерки за подобряване на цялостната ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции за общ въздушен трафик в европейския и африканския регион на ИКАО (IKAO EUR и AFI), където държавите-членки са отговорни за осигуряването на аеронавигационно обслужване, с оглед изпълнение на изискванията на всички ползватели на въздушното пространство.
2. При определянето на целите настоящият регламент се прилага към аеронавигационното обслужване, предоставяно от доставчиците на услуги за въздушното движение, определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета (5), и от доставчиците на метеорологично обслужване, ако са определени в съответствие с член 9, параграф 1 от посочения регламент.
3. Държавите-членки могат да решат да не прилагат настоящия регламент към терминалното аеронавигационно обслужване, предоставяно на летища с по-малко от 50 000 движения годишно на търговски въздушен транспорт. Те информират за това Комисията. Когато нито едно от летищата в държавата-членка не достигне прага от 50 000 движения на търговски въздушен транспорт за година, целите за ефективност следва да се прилагат като минимум към летището с най-много движения на търговски въздушен транспорт.
4. Когато държава-членка счете, че част или че цялото ѝ терминално аеронавигационно обслужване се подчинява на пазарните условия, тя следва да оцени в съответствие с процедурите, установени в член 1, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 1794/2006, и с подкрепата на националния надзорен орган, не по-късно от 12 месеца преди началото на всеки референтен период, дали условията, посочени в приложение 1 към посочения регламент, са спазени. Когато държавата-членка счете, че тези условия са спазени, независимо от броя обслужени движения на търговски въздушен транспорт, тя може да реши да не посочва установени разходи по силата на посочения регламент, нито пък да прилага задължителни цели към разходната ефективност на това обслужване.
5. По силата на член 11, параграф 6, буква в), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 549/2004 и член 15, параграф 2, букви a) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004 и без да се засяга член 4, параграф 2 от настоящия регламент, определянето на цели по отношение на разходната ефективност се прилага за всички установени разходи, които са платими от ползватели на въздушното пространство.
6. Държавите-членки може да прилагат настоящия регламент:
а)
за въздушното пространство под тяхна отговорност в други региони на ИКАО, при условие че информират за това Комисията и другите държави-членки и без да се засягат правата и задълженията на държавите-членки по силата на Чикагската конвенция за международно гражданско въздухоплаване от 1944 г. (Чикагската конвенция);
б)
за доставчици на аеронавигационно обслужване, които са получили разрешение да предоставят аеронавигационно обслужване без сертификат, в съответствие с член 7, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
7. Независимо от разпоредбите относно закрила на информацията, посочени в Директива 2003/42/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (6) и регламенти (ЕО) № 1321/2007 (7) и (ЕО) № 1330/2007 (8) на Комисията за нейното прилагане, изискванията за предоставяне на данни, както е посочено в глава V, се отнасят до националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи при условията, посочени в приложение IV.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, предвидени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Освен това се прилагат и следните определения:
а)
„оператор на летище“ означава „управляващият орган на летището“, както е определено в Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете в летищата на Общността (9);
б)
„данни“ означава качествена, количествена и друга приложима информация, свързана с ефективността на аеронавигационно обслужване, която е събирана и систематично обработвана от Комисията или от нейно име за целите на прилагането на схемата за ефективност;
в)
„показатели за ефективност“ означава показателите, които се използват за целите на наблюдението на ефективността, процеса на сравняването и прегледа;
г)
„ключови показатели за ефективност“ означава показателите за ефективност, използвани с цел поставяне на цели за ефективност;
д)
„движения на търговски въздушен транспорт“ означава сборът от излитания и кацания, който включва превоз на пътници, товари или поща срещу заплащане или под наем, изчислени като средна стойност за трите години, предшестващи приемането на плана за ефективност, независимо от максималната излетна маса и броя на използваните пътнически седалки;
е)
„задължителна цел“ означава цел за ефективност, която е приета от държавите-членки като част от национален план за ефективност или план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство и е зависима от схема за стимулиране, която осигурява награди и планове за действия с възпиращ и/или коригирищ ефект;
ж)
„въздушен превозвач“ означава предприятие за въздушен превоз, което притежава валиден лиценз за работа, издаден от държава-членка в съответствие с правото на Европейския съюз;
з)
„представител на ползвателите на въздушното пространство“ означава всяко юридическо лице или образувание, което представлява интересите на една или няколко категории ползватели на аеронавигационно обслужване;
и)
„установени разходи“ означава разходите, определени в член 15, параграф 2, букви a) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
й)
„национални органи“ означава регулаторните органи на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, чиито разходи са допустими за възстановяване от ползватели на въздушното пространство, когато са направени във връзка с доставянето на аеронавигационно обслужване при прилагането на член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1794/2006;
к)
„култура на справедливостта“ означава култура, в която операторите или друг персонал, действащ на предната линия, не се наказват за действия, пропуски или взети от тях решения, които съответстват на техния опит и обучение, но не се проявява търпимост към грубата небрежност, съзнателните нарушения и разрушителните действия;
л)
„координатор на летище“ означава функцията, установена на координираните летища при прилагане на Регламент (ЕИО) № 95/93;
м)
„наблюдение на ефективността“ означава непрекъснатият процес на събиране и анализиране на данни с оглед измерване на действителния резултат на дадена система спрямо предварително определените цели.
Член 3
Орган за преглед на ефективността
1. Когато Комисията реши да определи орган за преглед на ефективността с оглед оказване на съдействие в прилагането на схемата за ефективност, такова назначение е за определен срок, който е в съответствие с референтните периоди.
2. Органът за преглед на ефективността притежава съответната квалификация и непредубеденост, за да извършва по независим начин задачите, възложени му от Комисията, по-специално в ключовите области на дейността, в които това е приложимо.
3. Органът за преглед на ефективността съдейства на Комисията при прилагане на схемата за ефективност, по-специално по отношение на следните задачи:
а)
събирането, проучването, потвърждаването и разпространяването на данни, свързани с ефективността;
б)
определянето на нови или реконструкцията на ключови области за ефективността в съответствие с определените в работната рамка на Генералния план за УВД (управление на въздушното движение), както е посочено в член 8, параграф 1, и със свързаните ключови показатели за ефективност;
в)
за втория референтен период и след това - определянето на подходящи ключови показатели за ефективност с оглед ефективността на мрежовите функции и на аеронавигационното обслужване както при прелитане, така и при терминалното обслужване да бъде обхваната във всички ключови области на дейността;
г)
определянето или преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
д)
определянето на праговете за активиране на механизмите за предупреждение, както е посочено в член 9, параграф 3;
е)
оценяването на съгласуваността на приетите планове за ефективност, включително целите за ефективност, с целите, валидни за целия Европейски съюз;
ж)
когато е необходимо, оценяването на съгласуваността на праговете за предупреждение, приети при прилагането на член 18, параграф 3, с валидните за целия Европейски съюз прагове за предупреждение, посочени в член 9, параграф 3;
з)
когато е необходимо, оценяването на преразгледаните цели за ефективност или коригиращите мерки, предприети от засегнатите държави-членки;
и)
наблюдението, процеса на сравняване и прегледа на ефективността на аеронавигационно обслужване на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство и на равнище Европейски съюз;
й)
наблюдението, процеса на сравняване и прегледа на ефективността на мрежовите функции;
к)
текущото наблюдение на цялостната ефективност на мрежата за УВД, включително подготовката на годишни доклади за Комитета за единно небе;
л)
оценяване на постигането на целите за ефективност в края на всеки референтен период с оглед подготовката на следващия период.
4. По искане на Комисията органът за преглед на ефективността предоставя специално събрана информация или доклади по въпроси, свързани с ефективността.
5. Органът за преглед на ефективността може да докладва и да прави препоръки на Комисията за подобряването на схемата.
6. По отношение на взаимоотношенията с националните надзорни органи:
а)
с оглед изпълнение на задължението си за текущо наблюдение на цялостната ефективност на мрежата за УВД органът за преглед на ефективността получава от националните надзорни органи необходимата информация във връзка с националните плановете за ефективност или плановете за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство;
б)
органът за преглед на ефективността оказва съдействие на националните надзорни органи при искане от тяхна страна, като предоставя независими становища по въпроси на националната ефективност или ефективността на функционалния блок въздушно пространство, например фактологични сравнения между доставчици на аеронавигационно обслужване, работещи в сходни среди (процес на сравняване), анализи на промени в ефективността през последните 5 години или анализи на бъдещи проекти;
в)
националните надзорни органи могат да поискат съдействие от органа за преглед на ефективността при определянето на диапазони от ориентировъчни стойности за поставяне на цели на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, като се взема предвид европейската перспектива. Тези стойности следва да бъдат на разположение на националните надзорни органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища и ползвателите на въздушното пространство.
7. Органът за преглед на ефективността си сътрудничи, когато е необходимо, с Европейската агенция за авиационна безопасност във връзка със задачите, посочени в параграф 3, когато те са свързани с безопасността, за да гарантира съгласуваност с целите и стандартите, които се определят и прилагат в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008.
8. С оглед изпълнението на задължението си за текущо наблюдение на цялостната ефективност на мрежата за управление на въздушното движение органът за преглед на ефективността разработва подходящи работни споразумения с доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи.
Член 4
Национални надзорни органи
1. Националните надзорни органи отговарят за изработване на плановете за ефективност, надзор на ефикасността и наблюдението на плановете и целите за ефективност на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство. При изпълнението на тези задачи те действат безпристрастно, независимо и прозрачно.
2. Държавите-членки гарантират, че националните надзорни органи разполагат с необходимите ресурси и възможности или имат достъп до тях във всички ключови области на дейността, за да изпълнят задачите, предвидени в настоящия регламент, включително правомощията за разследване при изпълнение на задачите, посочени в член 19.
3. Когато държава-членка има повече от един национален надзорен орган, тя информира Комисията кой национален надзорен орган отговаря за националната координация и взаимоотношенията с Комисията във връзка с прилагането на настоящия регламент.
Член 5
Функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите-членки насърчават близкото сътрудничество между техните национални надзорни органи с оглед създаването на план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство.
2. Когато държавите-членки решат да приемат план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, те:
а)
гарантират, че планът за ефективност отговаря на модела, определен в приложение II;
б)
съобщават на Комисията кой национален надзорен орган или организация отговаря за координацията в рамките на функционалния блок въздушно пространство и взаимоотношенията с Комисията при прилагането на плана за ефективност;
в)
вземат подходящи мерки, за да гарантират, че:
i)
за всеки ключов показател за ефективност е определена отделна цел;
ii)
мерките, посочени в член 11, параграф 3, буква г) от Регламент (ЕО) № 549/2004, се определят и прилагат по време на референтния период, когато целите не са постигнати. За тази цел следва да се използват годишните стойности в плана за ефективност;
iii)
последствията при изпълнение или неизпълнение на целите са подходящо разпределени в рамките на функционалния блок въздушно пространство;
г)
отговарят съвместно за постигането на целите за ефективност, определени за функционалния блок въздушно пространство;
д)
обобщават националните цели по отношение на разходната ефективност и предоставят за информация една обща сума, която показва усилията по отношение на разходната ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство в случай, когато не е била създадена обща зона за таксуване по смисъла на член 4 от Регламент (ЕО) № 1794/2006.
3. Когато държавите-членки на функционален блок въздушно пространство не приемат план за ефективност с цели на равнище функционален блок въздушно пространство, те съобщават с информативна цел на Комисията обобщени цели за ефективност, като изтъкват съответствието на равнище функционален блок въздушно пространство с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.
Член 6
Координиране с Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ)
При прилагането на член 13а от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в съответствие с Регламент (ЕО) № 216/2008, при необходимост Комисията координира с ЕААБ:
а)
въпросите на безопасността в схемата за ефективност, включително определянето, преразглеждането и изпълнението на ключови показатели за ефективност по отношение на безопасността, и целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, по отношение на безопасността, както и представянето на предложения за подходящи действия и мерки след активиране на даден механизъм за предупреждение;
б)
съгласуваността на ключовите показатели и цели за ефективност, които се отнасят до безопасността, с изпълнението на Европейска програма за авиационна безопасност, както може да бъде приета от Европейския съюз.
Член 7
Продължителност на референтните периоди
1. Първият референтен период за схемата за ефективност обхваща календарните 2012-2014 година включително. Следващите референтни периоди ще бъдат от пет календарни години, освен ако не е решено друго чрез изменение на настоящия регламент.
2. Същият референтен период се отнася до целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и националните планове и цели или плановете и целите за ефективност на равнище функционални блокове въздушно пространство.
Член 8
Ключови области на дейност и показатели за ефективност
1. С оглед поставянето на цели, решенията за възможно допълване и адаптиране на други ключови области на дейността според член 11, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 549/2004 следва да се вземат от Комисията в съответствие с процедурите, посочени в член 5, параграф 3 от посочения регламент.
2. С оглед поставянето на цели, на всяка ключова област на дейността следва да съответства един или ограничен брой ключови показатели за ефективност. Ефективността на аеронавигационно обслужване се оценява посредством задължителни цели за всеки ключов показател за ефективност.
3. Ключовите показатели за ефективност за определяне на цели, валидни за целия Европейски съюз, избрани за всяка ключова област на дейността, са дадени в приложение I, раздел 1.
4. Ключовите показатели за ефективност, използвани за поставяне на националните цели за ефективност или целите на равнище функционални блокове въздушно пространство, са дадени в приложение I, раздел 2.
5. Ключовите показатели за ефективност не се променят по време на референтния период. Промени се приемат чрез изменение на настоящия регламент най-късно шест месеца преди приемането на нови цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.
6. В допълнение към ключовите области на дейността и ключовите показатели за ефективност, посочени в настоящия член, държавите-членки, на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, могат да решат да определят и да използват показатели за ефективност и свързани цели в допълнение към посочените в приложение 1, раздел 2 за тяхното собствено наблюдение на ефективността и/или като част от техните планове за ефективност. Тези допълнителни показатели и цели следва да бъдат в подкрепа на постигане на целите, валидни за целия Европейски съюз, произтичащи от целите на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство. Те биха могли например да интегрират и очертават гражданско-военното или метеорологичното измерение на плана за ефективност. Тези допълнителни показатели и цели могат да бъдат съпроводени от подходящи схеми за стимулиране, за които е взето решение на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство.
ГЛАВА II
ПОДГОТОВКА НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 9
Цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз
1. Комисията приема цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, като взима под внимание съответната информация от националните надзорни органи и след консултация със заинтересованите страни, както е посочено в член 10 от настоящия регламент, с други свързани организации, когато е необходимо, и с Европейската агенция за авиационна безопасност по отношение на въпросите на безопасността в схемата за ефективност.
2. Целите, валидни за целия Европейски съюз, се предлагат от Европейската комисия най-късно петнадесет месеца преди започването на референтния период и се приемат най-късно дванадесет месеца преди започването на референтния период.
3. С приемането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, Комисията следва да определи праговете за предупреждение за всеки ключов показател за ефективност, над които посочените в член 18 механизми за предупреждение могат да бъдат активирани. Праговете за предупреждение за ключовия показател „разходна ефективност“ обхващат както процеса на изменение на трафика, така и процеса на изменение на разходите.
4. Комисията следва да подкрепи всяка цел за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, с описание на допусканията и основанията, които са използвани за определянето на тази цел, като използването на информация от национални надзорни органи и други фактологични данни, прогноза за трафика и, когато е необходимо, очаквани нива на ефективно установени разходи за Европейския съюз.
Член 10
Изработване на планове за ефективност
1. Националните надзорни органи изготвят планове за ефективност на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, съдържащи цели, които са в съответствие с целите за ефективност и критериите за оценка, валидни за целия Европейски съюз, определени в приложение III. Трябва да има само един план за ефективност на държава-членка или съответно на функционален блок въздушно пространство, ако съответните държави-членки решат да изработят план за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство при прилагане на член 5, параграфи 1 и 2.
2. В подкрепа на подготовката на плановете за ефективност националните надзорни органи гарантират:
а)
че доставчиците на аеронавигационно обслужване съобщават съответните елементи от техните бизнес планове, които са изготвени в съответствие с целите, валидни за целия Европейски съюз;
б)
провеждането на консултации със заинтересованите страни в съответствие с член 10 от Регламент (ЕО) № 549/2004 във връзка с плана и целите за ефективност. На заинтересованите страни се предоставя адекватна информация най-малко три седмици преди срещата за провеждане на консултациите.
3. Плановете за ефективност по-специално съдържат:
а)
прогноза за трафика, изразена в единици за услуга, които се очаква да бъдат извършени през всяка година от референтния период, на основание на използваните цифри;
б)
установените разходи относно разходите за аеронавигационно обслужване, определени от държавата(ите)-членка(и) в съответствие с разпоредбите на член 15, параграф 2, букви a) и б) от Регламент (ЕО) № 550/2004;
в)
описание на инвестициите, необходими за постигане на целите за ефективност, с описание на значението им за европейския Генерален план за УВД и тяхната свързаност с основните области и насоки на прогреса и промените, както е посочено в него;
г)
цели за ефективност във всяка съответна ключова област на дейността, които са определени по отношение на всеки ключов показател за ефективност, за целия референтен период, с годишни стойности, които да бъдат използвани за целите на наблюдението и стимулирането;
д)
описание на гражданско-военното измерение на плана, описващо ефективността при прилагането на гъвкаво използване на въздушното пространство (FUA) с цел повишаване на капацитета, като се взема предвид ефективността на военните мисии, и ако бъде счетено за уместно, съответните показатели и цели за ефективност в съответствие с показателите и целите в плана за ефективност;
е)
описание и обосновка на начина, по който целите за ефективност, посочени в буква г), се съгласуват и допринасят за цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз;
ж)
ясна идентификация на отделните образувания, отговорни за изпълнението на целите, и техния конкретен принос;
з)
описание на механизмите за стимулиране, които да важат за различните отговорни образувания за насърчаване постигането на целите през референтния период;
и)
мерките за наблюдение на постигането на целите за ефективност, предприети от националните надзорни органи;
й)
описание на резултатите от консултациите със заинтересованите страни, включително въпросите, повдигнати от участниците, както и действията, по които е постигнато съгласие.
4. Плановете за ефективност се основават на модела, посочен в приложение II, и могат да съдържат допълнителни показатели със съответни цели, ако държавите-членки вземат съответно решение в изпълнение на член 8, параграф 6.
Член 11
Схеми за стимулиране
1. Схемите за стимулиране, прилагани от държавите-членки като част от техните планове за ефективност, трябва да съответстват на следните общи принципи:
а)
те трябва да бъдат ефективни, пропорционални, правдоподобни и да не се променят по време на референтния период;
б)
те трябва да бъдат осъществявани на основата на недискриминация и прозрачност, с оглед подкрепяне на подобренията в ефективността на предоставянето на обслужване;
в)
те трябва да бъдат част от регулаторната среда, да са известни на всички заинтересовани страни ex ante и да бъдат приложими по време на целия референтен период;
г)
те трябва да насочват поведението на образуванията, които са обект на поставянето на цели, с оглед постигане на високо ниво на ефективност и изпълнение на съответните цели.
2. Стимулите, свързани с цели по безопасността, са насочени към насърчаване на пълното постигане и поддържане на задължителните цели по безопасността, като същевременно дават възможност за подобрения на ефективността в други ключови области на дейността. Стимулите не следва да бъдат от финансово естество, а да представляват планове за действие с крайни срокове и/или свързани мерки при прилагане на Регламент (ЕО) № 2096/2005 на Комисията от 20 декември 2005 г. за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (10) и/или правила за прилагане, произтичащи от Регламент (ЕО) № 216/2008.
3. Стимулите, насочени към цели, които се отнасят до разходната ефективност, са от финансово естество и се определят от съответните разпоредби в член 11, параграфи 1 и 2 от Регламент (ЕО) № 1794/2006. Те представляват механизъм за споделяне на риска на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство.
4. Стимулите, насочени към цели, които се отнасят до капацитета, могат да бъдат от финансово или от друго естество, като например планове за коригиращи действия с крайни срокове и свързани мерки, които могат да включват премии и глоби, приети от държавите-членки. Когато стимулите са от финансово естество, те се определят от разпоредбите на член 12 от Регламент (ЕО) № 1794/2006.
5. Стимулите, свързани с цели, които се отнасят до околната среда, са насочени към насърчаване на постигането на задължителните нива на екологична ефективност, като същевременно дават възможност за подобрения на ефективността в други ключови области на дейността. Те са от финансово или нефинансово естество и се решават от държавите-членки, като се вземат предвид местните обстоятелства.
6. Освен това държавите-членки могат да създават или одобряват схеми от стимули на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, насочени към ползватели на въздушното пространство, както е предвидено в член 12 от Регламент (ЕО) № 1794/2006.
ГЛАВА III
ПРИЕМАНЕ НА ПЛАНОВЕ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 12
Първоначално приемане на планове за ефективност
По предложение на националните надзорни органи държавите-членки приемат и съобщават на Комисията своите планове за ефективност на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, съдържащи задължителните цели за ефективност, най-късно шест месеца след приемането на цели, валидни за целия Европейски съюз.
Член 13
Оценяване на плановете за ефективност и преразглеждане на целите
1. Комисията оценява плановете за ефективност, техните цели и по-специално тяхното съответствие със и адекватния им принос към целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, на базата на критериите, посочени в приложение III, като взема предвид процесите на измененията в контекста, които може да са настъпили между датата на приемане на целите, валидни за целия Европейски съюз, и датата на оценка на плана за ефективност.
2. Когато бъде констатирано, че целите за ефективност, съдържащи се в даден план за ефективност, са съвместими с целите, валидни за целия Европейски съюз, и адекватно допринасят за постигането им, Комисията известява за това държавата(ите)-членка(и) най-късно четири месеца след получаването на плана.
3. Когато бъде констатирано, че целта/целите за ефективност, съдържаща/и се в даден план за ефективност, е/са несъвместима/и с целите, валидни за целия Европейски съюз, и не допринася/т адекватно за постигането им, Комисията може, най-късно до четири месеца след получаването на плана и в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004, да реши да издаде препоръка към съответната(ите) държава(и)-членка(и) да приеме преразгледаната(ите) цел(и) за ефективност. Такова решение трябва да бъде взето след консултация със съответната(ите) държава(и)-членка(и) и точно да посочва коя(и) цел(и) трябва да бъде(ат) преразгледана(и), както и обосновката на оценката на Комисията.
4. В такъв случай най-късно два месеца след изготвянето на препоръката съответната(ите) държава(и)-членка(и) приема(т) преразгледаните цели за ефективност, като съответно взема(т) под внимание гледната точка на Комисията, заедно с подходящите мерки за постигането на тези цели и известява(т) Комисията за това.
Член 14
Оценка на преразгледаните цели за ефективност и приемане на коригиращи мерки
1. В рамките на два месеца след известяването, на базата на критериите, посочени в приложение III, Комисията оценява преразгледаните цели за ефективност, и по-специално тяхната съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и адекватния им принос към тях.
2. Когато бъде констатирано, че преразгледаните цели, посочени в член 13, параграф 4, са съвместими с целите, валидни за целия Европейски съюз, и допринасят адекватно за постигането им, Комисията известява за това държавата(ите)-членка(и) най-късно два месеца след получаването на преразгледаните цели.
3. Когато преразгледаните цели за ефективност и подходящите мерки са все още несъвместими с целите, валидни за целия Европейски съюз, и не допринасят адекватно за постигането им, Комисията може да реши, най-късно два месеца след получаване на преразгледаните цели и в съответствие с процедурата, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004, че съответната(ите) държава(и)-членка(и) следва да предприеме(ат) коригиращи мерки.
4. Това решение следва точно да посочва коя цел/кои цели трябва да бъде/ат преразгледана/и, както и обосновката на оценката на Комисията. То може да съдържа очакваното ниво на ефективност за посочените цели, за да се позволи на съответната(ите) държава(и)-членка(и) да предприеме(ат) подходящи коригиращи мерки, и/или да съдържа предложения за такива подходящи мерки.
5. Най-късно два месеца след решението на Комисията коригиращите мерки, приети от съответната(ите) държава(и)-членка(и), се съобщават на Комисията заедно с елементите, които показват как е гарантирана съгласуваността с решението на Комисията.
Член 15
Планове за ефективност и цели, приети след започването на референтния период
Планове за ефективност или коригиращи мерки, приети след започването на референтния период вследствие на прилагането на процедурите, посочени в членове 13 и 14, се прилагат с обратна сила, считано от първия ден на референтния период.
Член 16
Преразглеждане на целите, валидни за целия Европейски съюз
1. Комисията може да реши да преразгледа целите, валидни за целия Европейски съюз, в съответствие с процедура, посочена в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004:
а)
преди започването на референтния период, когато разполага със значителни доказателства, че първоначалните данни, допускания и обосновки, използвани за определяне на първоначалните цели, валидни за целия Европейски съюз, вече не са валидни;
б)
по време на референтния период, в резултат на прилагането на механизъм за предупреждение, както е посочено в член 18.
2. Преразглеждането на целите, валидни за целия Европейски съюз, може да доведе до изменение на съществуващите планове за ефективност. В такъв случай Комисията може да вземе решение за подходящо коригиране на графика, определен в глави II и III от настоящия регламент.
ГЛАВА IV
НАБЛЮДЕНИЕ НА ПОСТИГАНЕТО НА ЕФЕКТИВНОСТ
Член 17
Текущо наблюдение и докладване
1. Националните надзорни органи, на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, и Комисията следва да наблюдават изпълнението на плановете за ефективност. Ако целите не бъдат постигнати по време на референтния период, националните надзорни органи прилагат мерките, определени като подходящи в плана за ефективност, с оглед подобряване на положението. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност.
2. Когато Комисията наблюдава значителен и постоянен спад по отношение на ефективността в дадена държава-членка или функционален блок въздушно пространство, който оказва влияние върху други държави, които са страни по Единното европейско небе и/или цялото европейско въздушно пространство, тя може да поиска от съответните държави-членки и от съответния надзорен орган или организация на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство да определят, приложат и съобщят на Комисията подходящи мерки за постигане на целите, определени в техния план за ефективност.
3. Държавите-членки, чрез техните национални надзорни органи или надзорните органи на равнище функционален блок въздушно пространство, докладват на Комисията за наблюдението на плановете и целите за ефективност поне един път годишно и когато има опасност целите за ефективност да не бъдат постигнати. Комисията докладва на Комитета за единно небе за постигането на целите за ефективност поне един път годишно.
Член 18
Механизми за предупреждение
1. Когато поради обстоятелства, които са били непредвидими в началото на периода и в също време са непреодолими и извън контрола на държавите-членки, праговете за предупреждение, посочени в член 9, параграф 3, са достигнати на равнище Европейски съюз, Комисията прави преглед на ситуацията след консултация с държавите-членки чрез Комитета за единно небе и в рамките на три месеца представя предложения за подходящи действия, които могат да включват преразглеждането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, и в резултат на това - преразглеждане на националните цели за ефективност или целите на равнище функционални блокове въздушно пространство.
2. Когато поради обстоятелства, които са били непредвидими в началото на периода и в същото време са непреодолими и извън контрола на държавите-членки и образуванията, които са обект на целите за ефективност, праговете за предупреждение, посочени в член 9, параграф 3, са достигнати на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, съответният национален надзорен орган или организация прави преглед на ситуацията, като поддържа връзка с Комисията и може, в рамките на три месеца, да представи предложения за подходящи мерки, които могат да включват преразглеждането на националните цели за ефективност или на целите за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство.
3. Държавите-членки могат да решат да приемат прагове за предупреждение на национално равнище или на равнище функционален блок въздушно пространство, които се различават от посочените в член 9, параграф 3, за да бъдат взети предвид местните обстоятелства и особености. В такъв случай тези прагове следва да се определят в плановете за ефективност и да бъдат в съответствие с праговете, приети според член 9, параграф 3. Отклоненията се подкрепят с подробна обосновка. Когато тези прагове се активират, се прилага процесът, определен в параграф 2.
4. Когато прилагането на механизми за предупреждение налага преразглеждане на планове и цели за ефективност, Комисията улеснява това преразглеждане чрез подходящо коригиране на графика, който се прилага в съответствие с процедурата, посочена в глави II и III от настоящия регламент.
Член 19
Улесняване на наблюдението за съответствие
Доставчиците на аеронавигационно обслужване следва да улесняват инспекциите и проучванията, провеждани от Комисията и от националния(те) надзорен(и) орган(и), който(които) отговаря(т) за техния надзор, чрез квалифициран орган, който действа от тяхно име, или чрез ЕААБ, доколкото е уместно, включително посещения на място. Без да се засягат правомощията за надзор, поверени на националните надзорни органи и ЕААБ, упълномощените лица имат право:
а)
да проучват по отношение на всички ключови области на дейността съответните документи и всякакъв друг материал, който се отнася до създаването на планове и цели за ефективност;
б)
да правят копия на такива документи или на извлечения от тях;
в)
да изискват устни обяснения на място.
Тези инспекции и проучвания се извършват в съответствие с процедурите, които са в сила в държавата-членка, в която предстои те да бъдат предприети.
ГЛАВА V
СЪБИРАНЕ, ПОТВЪРЖДАВАНЕ, ПРОУЧВАНЕ, ОЦЕНЯВАНЕ И РАЗПРОСТРАНЯВАНЕ НА ИНФОРМАЦИЯТА, СВЪРЗАНА С АЕРОНАВИГАЦИОННАТА ЕФЕКТИВНОСТ ЗА ЕДИННОТО ЕВРОПЕЙСКО НЕБЕ
Член 20
Събиране и потвърждаване на данните за преглед на ефективността
1. В допълнение към данните, които вече са събрани от Комисията чрез други инструменти на Европейския съюз и които могат да бъдат използвани и за преглед на ефективността, националните органи, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летища и въздушните превозвачи следва да гарантират предоставянето на Комисията на данните, посочени в приложение IV в съответствие с изискванията, посочени в настоящото приложение.
2. Националните органи могат да възлагат или изцяло или частично да реорганизират задачата по предоставяне на данните между техните национални надзорни органи, доставчици на аеронавигационно обслужване, оператори на летища и координатори на летища с оглед взимане под внимание на местните особености и съществуващите канали за отчитане.
3. Доставчиците на данни предприемат необходимите мерки, за да гарантират качеството, потвърждаването и навременното предаване на данните, включително фактите от техните проверки на качеството и процесите по потвърждаването, обяснения във връзка с конкретни запитвания на Европейската комисия, които се отнасят до качеството на данните, и когато е необходимо, планове за действие за подобряване на качеството на данните. Данните се предоставят безплатно, в електронна форма, когато е възможно, като се използва посоченият от Комисията формат.
4. Комисията оценява качеството и потвърждава предадените данни съгласно параграф 1. Когато данните не позволяват целево използване за преглед на ефективността, Комисията може да предприеме подходящи мерки за оценка и подобряване на качеството на данните в сътрудничество с държавите-членки, и по-специално с техните национални надзорни органи.
5. За целите на настоящия регламент свързаните с ефективността данни, посочени в параграф 1, които вече са предоставени на Евроконтрол, се считат за предоставени на Комисията. Ако случаят не е такъв, Комисията и Евроконтрол вземат необходимите мерки, за да гарантират, че тези данни са на разположение на Комисията в съответствие със същите изисквания, както това е описано в параграф 3.
6. В случаите, когато бъдат определени значими нови изисквания относно данните или когато може да се очаква недостатъчно качество на данните, Комисията може да предвиди пилотни проучвания, които да се провеждат на доброволен принцип от държавите-членки, преди въвеждането на нови изисквания относно данните чрез изменение на настоящия регламент. Тези пилотни проучвания ще се провеждат с цел да се оцени осъществимостта на съответното събиране на данни, като се отчетат ползите от наличието на данните спрямо разходите за събирането им и тежестта върху респондентите.
Член 21
Разпространение на информация
1. Комисията следва да разпространява обща информация в изпълнение на целите, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (11), и по специално член 4 от него и в съответствие с член 18 от Регламент (ЕО) № 550/2004.
2. Информацията, включена в член 3, параграф 3, буква a), е публично достъпна за съответните заинтересовани страни, по-специално с помощта на електронни средства.
3. Годишните доклади, посочени в член 3, параграф 3, буква к), са публично достояние. Препратка към тези доклади се публикува в Официален вестник на Европейския съюз. Комисията може да реши редовно да предоставя друга обща информация на съответните заинтересовани страни, по-специално с помощта на електронни средства.
4. Целите, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 9, и препратката към приетите планове за ефективност, посочени в глава III, следва да са обществено достъпни и да се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз.
5. Индивидуален достъп до конкретна информация, като потвърдени данни и статистически данни, се предоставя на доставчика на данните, с който информацията и дейностите са пряко свързани.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 22
Обжалване
Държавите-членки гарантират, че решенията, взети в съответствие с настоящия регламент, са правилно обосновани и подлежат на ефективен преглед и/или процедура на обжалване.
Член 23
Преходни мерки
Когато държавите-членки решат да приемат план за ефективност с цели на равнище функционален блок въздушно пространство по време на първия референтен период, те трябва да гарантират, че:
а)
планът заменя националните планове, считано от 1 януари на една от годините от референтния период;
б)
продължителността на плана не надвишава оставащата част от референтния период;
в)
планът доказва, че неговите цели за ефективност са поне толкова амбициозни, колкото консолидираните предишни национални цели.
Член 24
Преглед на схемата
Комисията прави преглед на ефективността на процеса до 1 юли 2013 г. До края на 2014 г., а след това редовно Комисията прави преглед на схемата за ефективност, и по-специално анализира въздействието, ефективността и обхвата на посочената система, като отчита в достатъчна степен извършената от ИКАО работа в тази сфера.
Член 25
Изменения на Регламент (ЕО) № 2096/2005
Регламент (ЕО) № 2096/2005 се изменя, както следва:
1.
Раздел 2.2 от приложение I се заменя със следното:
„2.2. Управление на организацията
Доставчикът на аеронавигационно обслужване разработва бизнес план за минимален период от пет години. В този бизнес план:
а)
се определят общите цели на доставчика на аеронавигационно обслужване и неговата стратегия за постигането им в съответствие с всеки един общ дългосрочен план на доставчика, както и съгласуваността им със съответните изисквания на Европейския съюз, свързани с развитието на инфраструктурни или други технологии;
б)
се съдържат съответни цели за ефективност по отношение на безопасността, капацитета, околната среда и разходната ефективност, в зависимост от обстоятелствата.
Информацията, съдържаща се в букви a) и б), следва да бъде съвместима с националния план за ефективност или плана за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, а по отношение на данните за безопасността - съвместима с държавната програма за безопасност, посочена в Стандарт 2.27.1 на ИКАО, приложение 11, изменение 47B-A от 20 юли 2009 г., в зависимост от случая.
Доставчикът на аеронавигационно обслужване следва да разработи икономически обосновки и обосновки по отношение на безопасността за по-големите инвестиционни проекти, които, ако случаят е такъв, включват очакваното въздействие върху подходящите цели за ефективност, посочени в точка 2.2, буква б) и идентифицират инвестициите, които произтичат от правните изисквания, свързани с изпълнението на SESAR.
Доставчикът на аеронавигационно обслужване разработва годишен план за предстоящата година, в който се детайлизират характеристиките на бизнес плана и се описват промените в него.
Годишният план обхваща следните разпоредби за нивото и качеството на обслужването, като очаквано ниво на капацитета, безопасността, околната среда и разходната ефективност, в зависимост от обстоятелствата:
а)
информация за въвеждането на нова инфраструктура или други разработки и становище как те ще допринесат за подобряване резултатите от дейността на доставчика на аеронавигационно обслужване, включително ниво и качество на обслужването;
б)
показатели за ефективност, които са съвместими с националния план за ефективност или плана за ефективност на равнище функционален блок въздушно пространство, посочени в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004, спрямо които нивото и качеството на обслужване могат да се оценят надлежно;
в)
информация за мерките, предвидени за намаляване на рисковете за безопасността, определени в плана за безопасността на доставчика на аеронавигационно обслужване, включително показатели за безопасността, с оглед наблюдаване на риска за безопасността и, ако е необходимо, прогнозираните разходи на мерките за намаляване на риска;
г)
очакваното в краткосрочен план финансово състояние на доставчика на обслужване заедно с всички промени или ефекти върху бизнес плана.
При поискване доставчикът на аеронавигационно обслужване предоставя на Комисията съответните части от бизнес плана и от годишния доклад, които се отнасят до ефективността, според условията, определени от националния надзорен орган в съответствие с националното законодателство.“
2.
Раздел 9 от приложение I се заменя със следното:
„9. ИЗИСКВАНИЯ ЗА ДОКЛАДВАНЕ
Доставчикът на аеронавигационни услуги предоставя годишен доклад за своята дейност на съответния национален надзорен орган. Този доклад включва финансовите резултати на доставчика, без да се накърнява член 12 от Регламент (ЕО) № 550/2004, както и оперативните резултати и всички други значими дейности и разработки най-вече в областта на безопасността.
Като минимум годишният доклад включва следното:
-
оценка на нивото на ефективност на предоставените услуги,
-
резултатите от дейността на доставчика на аеронавигационно обслужване в сравнение с целите за ефективност, определени в бизнес плана, като действителните резултати се съгласуват с годишния план чрез използване на показателите за ефективност, установени в годишния план,
-
предоставя обяснение на разликите по отношение на целите и определя мерки за запълване на всякакви празноти по време на референтния период, посочен в член 11 от Регламент (ЕО) № 549/2004,
-
разработки в процесите и инфраструктурата,
-
финансовите резултати, в случай че те не са публикувани отделно в съответствие с член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 550/2004,
-
информация за формалния процес на консултации с ползвателите на услугите,
-
информация за политиката, свързана с човешките ресурси.
Доставчикът на аеронавигационно обслужване предоставя при поискване съдържанието на годишния доклад на Европейската комисия и го прави публично достояние според условията, определени от националния надзорен орган в съответствие с националното законодателство.“
Член 26
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Глава V се прилага от 1 януари 2011 г. Първият референтен период започва от 1 януари 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 юли 2010 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 691/2010,
annettu 29 päivänä heinäkuuta 2010,
lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 2096/2005 muuttamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004, jäljempänä ’puiteasetus’ (1), ja erityisesti sen 11 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EY) N:o 549/2004 edellytetään, että lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä perustetaan täytäntöönpanosäännöillä.
(2)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän olisi myötävaikutettava lentoliikennejärjestelmän kestävään kehitykseen parantamalla lennonvarmistuspalvelujen yleistä tehokkuutta turvallisuutta, ympäristöä, kapasiteettia ja kustannustehokkuutta koskevilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman suorituskykypuitteiden mukaisesti ensisijaiset turvallisuustavoitteet huomioon ottaen.
(3)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä olisi oltava suorituskyvyn kannalta keskeisiä osa-alueita koskevia indikaattoreita ja sitovia tavoitteita, jotta vaaditut turvallisuustasot saavutetaan täysimääräisesti ja pysyvästi, ja samalla mahdollistettava suorituskykytavoitteiden vahvistaminen muilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla.
(4)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän perustamisessa ja toiminnassa olisi otettava huomioon pitkän aikavälin yhteiskunnalliset tavoitteet.
(5)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän olisi koskettava lennonvarmistuspalveluja ”portilta portille”, mukaan lukien lentoasemia, verkoston yleisen suorituskyvyn parantamiseksi.
(6)
Kansallisen tason, toiminnallisen ilmatilan lohkon tason ja verkoston tason väliset riippuvuussuhteet sekä suorituskykytavoitteiden väliset riippuvuussuhteet olisi otettava suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää valmisteltaessa ja seurattaessa asianmukaisesti huomioon ensisijaisten turvallisuustavoitteiden mukaisesti.
(7)
Jäsenvaltioiden olisi annettava suorituskyvyn kehittämissuunnitelmissa sitoumus saavuttaa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tavoitteet koko viiteajanjaksolla ja sovittaa yhteen kaikkien ilmatilan käyttäjien tarpeet ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien palvelutarjonta.
(8)
Kansallisilla valvontaviranomaisilla on keskeinen asema suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne pystyvät tosiasiallisesti huolehtimaan näistä lisävastuista.
(9)
Suorituskykysuunnitelmissa olisi kuvattava kannustinjärjestelmien kaltaiset toimenpiteet, joilla pyritään ohjaamaan sidosryhmien käyttäytymistä suorituskyvyn parantamiseen kansallisella tasolla, toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla ja EU:n tasolla.
(10)
Asianmukaisten varoitusjärjestelmien perustamisen olisi mahdollistettava turvallisuusvaatimusten säilyttämiseen ja palveluntarjonnan jatkamiseen tähtäävien soveltuvien toimenpiteiden täytäntöönpano olosuhteissa, joita oli mahdotonta ennakoida suorituskykysuunnitelmien hyväksyntähetkellä ja jotka ovat ylitsepääsemättömiä sekä riippumattomia jäsenvaltioista ja yksiköistä, joihin suorituskykytavoitteita sovelletaan.
(11)
Tosiasiallisia osapuolten kuulemisia olisi järjestettävä kansallisella ja/tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla sekä Euroopan unionin tasolla.
(12)
Sotilasoperaatioiden tehokkuus huomioon ottaen siviili- ja sotilasalan yhteistyö ja koordinaatio on välttämätöntä suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi.
(13)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmät eivät saa rajoittaa keskeisten turvallisuus- tai puolustusetujen suojaamiseen tähtäävien asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 artiklan säännösten soveltamista.
(14)
Valittavien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden olisi oltava tarkasti määriteltyjä ja mitattavia, ja niiden olisi mahdollistettava vastuun jakaminen suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi. Niihin liittyvien tavoitteiden olisi oltava saavutettavia, realistisia ja ajankohtaisia, ja niillä olisi tosiasiallisesti ohjattava lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia kohti kestävää suorituskykyä.
(15)
Kannustimia, jotka voivat olla luonteeltaan taloudellisia, sisältävien sitovien suorituskykytavoitteiden täytäntöönpano edellyttää asianmukaista yhteyttä lennonvarmistuspalvelujen yhteisestä maksujärjestelmästä 6 päivänä joulukuuta 2006 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 1794/2006 (2).
(16)
Keskeisten suorituskykyindikaattoreiden ja suorituskykytavoitteiden vahvistaminen ja täytäntöönpano edellyttävät, että ne ovat asianmukaisella tavalla yhdenmukaisia yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 216/2008 (3) ja sen täytäntöönpanosäännöissä säädettyjen turvallisuustavoitteiden ja -vaatimusten kanssa sekä Euroopan unionin näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi toteuttamien toimenpiteiden kanssa.
(17)
Viiteajanjaksojen aikana olisi noudatettava toimivaa suorituskyvyn seurantaprosessia sen varmistamiseksi, että suorituskyvyn kehitys mahdollistaa tavoitteiden saavuttamisen ja tarvittaessa asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamisen.
(18)
Kun Euroopan unionin laajuiset suorituskykytavoitteet hyväksytään ensimmäiselle viiteajanjaksolle, komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien tosiasiallinen taloudellinen tilanne, johon ovat varsinkin vuodesta 2009 alkaen vaikuttaneet jo toteutetut kustannustehokkuustoimenpiteet, sekä edeltäviltä vuosilta mahdollisesti siirrettävien lentoreittimaksujen yli- tai alijäämät. Asianmukaista huomiota olisi kiinnitettävä myös nykyisillä toiminnallisilla ilmatilan lohkoilla jo saavutettuun kehitykseen.
(19)
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 1 kohdan nojalla tätä asetusta olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 551/2004 (4) 6 artiklassa tarkoitettuihin ilmaliikenteenhallintoverkon toimintoihin mainittuun asetukseen tehtävän asianmukaisen muutoksen kautta.
(20)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa säädetään tarvittavat toimenpiteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen yleisen suorituskyvyn parantamiseksi yleisessä ilmaliikenteessä ICAO:n EUR- ja AFI-alueilla, joilla jäsenvaltiot vastaavat lennonvarmistuspalvelujen tarjonnasta, kaikkien ilmatilan käyttäjien vaatimusten täyttämiseksi.
2. Tavoitteiden vahvistamisen osalta tätä asetusta sovelletaan lennonvarmistuspalveluihin, joita tarjoavat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (5) 8 artiklan mukaisesti nimetyt ilmaliikennepalvelujen tarjoajat sekä sääpalvelujen tarjoajat, jos niitä on nimetty mainitun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tätä asetusta sellaisilla lentoasemilla tarjottaviin lennonvarmistuspalveluihin, joilla on alle 50 000 kaupallista ilmaliikennetapahtumaa vuodessa. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle. Jos kaupallisten ilmaliikennetapahtumien vuotuinen lukumäärä on jonkin jäsenvaltion kaikilla lentoasemilla alle 50 000, suorituskykytavoitteita on sovellettava ainakin sillä lentoasemalla, jolla kaupallisten ilmaliikennetapahtumien lukumäärä on suurin.
4. Jos jäsenvaltio katsoo, että jotkin tai kaikki sen lentoasemilla tarjottavat lennonvarmistuspalvelut ovat markkinaehtojen mukaisia, sen on arvioitava asetuksen (EY) N:o 1794/2006 1 artiklan 6 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen ja kansallisen valvontaviranomaisen tuella viimeistään 12 kuukautta ennen kunkin viiteajanjakson alkua, täyttyvätkö mainitun asetuksen liitteessä I säädetyt edellytykset. Jos jäsenvaltio toteaa, että nämä edellytykset täyttyvät, se voi kaupallisten ilmaliikennetapahtumien lukumäärästä riippumatta päättää olla vahvistamatta mainitun asetuksen mukaisia määritettyjä kustannuksia ja olla soveltamatta sitovia tavoitteita näiden palvelujen kustannustehokkuuteen.
5. Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 6 kohdan c alakohdan ii alakohdan sekä asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan nojalla kustannustehokkuutta koskevaa tavoitetta on sovellettava kaikkiin ilmatilan käyttäjiltä veloitettaviin määritettyihin kustannuksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdan soveltamista.
6. Jäsenvaltiot voivat soveltaa tätä asetusta myös
a)
niiden vastuulle kuuluvaan ilmatilaan muilla ICAO:n alueilla, edellyttäen että ne ilmoittavat siitä komissiolle ja muille jäsenvaltioille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vuonna 1944 tehdyssä kansainvälisessä siviili-ilmailun yleissopimuksessa (Chicagon yleissopimuksessa) määrättyjen oikeuksien ja velvoitteiden soveltamista;
b)
sellaisiin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, jotka saavat tarjota lennonvarmistuspalveluja ilman lupaa asetuksen (EY) N:o 550/2004 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
7. Sen estämättä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/42/EY (6) ja sen täytäntöönpanoasetusten, komission asetusten (EY) N:o 1321/2007 (7) ja (EY) N:o 1330/2007 (8), tietosuojasäännöksissä säädetään, V luvussa määriteltyjä tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia sovelletaan kansallisiin viranomaisiin, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, lentoaseman pitäjiin, lentoaseman koordinaattoreihin ja lentoliikenteen harjoittajiin liitteessä IV säädetyin edellytyksin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklan määritelmiä.
Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a)
”lentoaseman pitäjällä” lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 95/93 (9) määriteltyä ”lentoaseman hallintoelintä”;
b)
”tiedoilla” lennonvarmistuksen suorituskykyä koskevia laadullisia, määrällisiä ja muita asiaankuuluvia tietoja, jotka komissio on kerännyt ja järjestelmällisesti käsitellyt tai jotka on kerätty ja järjestelmällisesti käsitelty sen puolesta suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanemiseksi;
c)
”suorituskykyindikaattoreilla” suorituskyvyn seurannassa, vertailuanalyysissa ja tarkastelussa käytettäviä indikaattoreita;
d)
”keskeisillä suorituskykyindikaattoreilla” suorituskykytavoitteiden vahvistamisessa käytettäviä suorituskykyindikaattoreita;
e)
”kaupallisilla ilmaliikennetapahtumilla” maksua tai muuta korvausta vastaan tapahtuvaan matkustajien, rahdin tai postin kuljetukseen liittyvien nousujen ja laskujen yhteismäärää, joka lasketaan suorituskykysuunnitelman hyväksyntää edeltävien kolmen vuoden keskiarvona riippumatta suurimmasta sallitusta lentoonlähtömassasta ja käytettyjen matkustajapaikkojen määrästä;
f)
”sitovalla tavoitteella” jäsenvaltioiden kansallisen suorituskykysuunnitelman tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykysuunnitelman osana hyväksymää suorituskykytavoitetta, johon sovelletaan palkkioita, pidäkkeitä ja/tai korjaussuunnitelmia sisältävää kannustinjärjestelmää;
g)
”lentoliikenteen harjoittajalla” ilmakuljetusyritystä, jolla on jonkin jäsenvaltion Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti myöntämä voimassa oleva liikennelupa;
h)
”ilmatilan käyttäjien edustajalla” kaikkia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka edustavat yhtä tai useampaa lennonvarmistuspalvelujen käyttäjäryhmää;
i)
”määritetyillä kustannuksilla” asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjä kustannuksia;
j)
”kansallisilla viranomaisilla” kansallisia sääntelyviranomaisia tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen sääntelyviranomaisia, joiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta aiheutuneet kustannukset voidaan periä takaisin ilmatilan käyttäjiltä asetuksen (EY) N:o 1794/2006 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
k)
”oikeudenmukaisella toimintaympäristöllä” toimintaympäristöä, jossa etulinjan toimijoita tai muita toimijoita ei rangaista niiden toimista, laiminlyönneistä tai päätöksistä, jotka ovat niiden kokemuksen ja koulutuksen kannalta oikeasuhteisia, mutta jossa ei suvaita törkeää huolimattomuutta, tahallisia rikkomuksia ja turmiollisia toimia;
l)
”lentoaseman koordinaattorilla” asetuksen (ETY) N:o 95/93 mukaisesti koordinoiduille lentoasemille perustettua tehtävää;
m)
”suorituskyvyn seurannalla” jatkuvaa tiedon keräys- ja analysointiprosessia, jossa järjestelmän tosiasiallista toimintaa verrataan etukäteen määriteltyihin tavoitteisiin.
3 artikla
Suorituskyvyn tarkastuselin
1. Jos komissio päättää nimetä suorituskyvyn tarkastuselimen avustamaan sitä suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa, tarkastuselin nimetään viiteajanjaksoja vastaavaksi määräajaksi.
2. Suorituskyvyn tarkastuselimellä on oltava asianmukaiset toimivaltuudet ja sen on oltava puolueeton, jotta se voi hoitaa komission sille antamat tehtävät riippumattomasti erityisesti sovellettavilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla.
3. Suorituskyvyn tarkastuselin avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa erityisesti seuraavissa tehtävissä:
a)
suorituskykyyn liittyvän tiedon kerääminen, tarkastelu, validointi ja levittäminen;
b)
8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu uusien suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden määritteleminen tai niiden mukauttaminen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman suorituskykypuitteiden mukaisesti sekä niihin liittyvien uusien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden määritteleminen tai niiden mukauttaminen;
c)
toista viiteajanjaksoa ja sen jälkeisiä viiteajanjaksoja varten asianmukaisten keskeisten suorituskykyindikaattoreiden määritteleminen, jotta kaikilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla voidaan kattaa verkkotoimintojen ja lennonvarmistuspalvelujen suorituskyky sekä reitillä että lentoasemalla annettavissa palveluissa;
d)
Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistaminen tai tarkistaminen;
e)
9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen varoitusjärjestelmien aktivointikynnysten vahvistaminen;
f)
sen arvioiminen, ovatko hyväksytyt suorituskykysuunnitelmat, mukaan lukien suorituskykytavoitteet, yhdenmukaisia Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden kanssa;
g)
tarvittaessa sen arvioiminen, ovatko 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyt varoituskynnykset yhdenmukaisia 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen Euroopan unionin laajuisten varoituskynnysten kanssa;
h)
tarvittaessa tarkistettujen suorituskykytavoitteiden tai asianomaisen jäsenvaltion toteuttamien korjaavien toimenpiteiden arvioiminen;
i)
lennonvarmistuspalvelujen suorituskyvyn seuranta, vertailuanalyysi ja tarkastelu kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon ja Euroopan unionin tasolla;
j)
verkkotoimintojen suorituskyvyn seuranta, vertailuanalyysi ja tarkastelu;
k)
ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn jatkuva seuranta, mukaan lukien vuosikertomusten laatiminen yhtenäisen ilmatilan komitealle;
l)
suorituskykytavoitteiden saavuttamisen arviointi kunkin viiteajanjakson lopussa seuraavan kauden valmisteluja varten.
4. Komission pyynnöstä suorituskyvyn tarkastuselimen on annettava tapauskohtaisia tietoja tai kertomuksia suorituskykyyn liittyvistä kysymyksistä.
5. Suorituskyvyn tarkastuselin voi raportoida ja antaa suosituksia komissiolle järjestelmän parantamiseksi.
6. Suorituskyvyn tarkastuselimen ja kansallisten valvontaviranomaisten välisten suhteiden osalta
a)
suorituskyvyn tarkastuselimen on saatava kansallisilta valvontaviranomaisilta tarvittavat tiedot kansallisista tai toiminnallisen ilmatilan lohkon toimintasuunnitelmista voidakseen hoitaa ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn jatkuvaan seurantaan liittyvän tehtävänsä;
b)
suorituskyvyn tarkastuselin avustaa kansallisia valvontaviranomaisia niiden tätä pyytäessä esittämällä riippumattoman näkemyksen kansalliseen suorituskykyyn tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykyyn liittyvistä kysymyksistä esimerkiksi tekemällä tosiasioihin perustuvia vertailuja samanlaisissa ympäristöissä toimivista lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista (vertailuanalyysi) taikka analysoimalla suorituskyvyn muuttumista viimeisten viiden vuoden aikana tai pitkän tähtäimen ennusteita;
c)
kansalliset valvontaviranomaiset voivat pyytää suorituskyvyn tarkastuselimen apua ohjeellisten arvojen vaihteluvälien määrittämiseksi kansallisia tavoitteita tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tavoitteita varten eurooppalainen ulottuvuus huomioon ottaen. Tällaisten arvojen on oltava kansallisten valvontaviranomaisten, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoaseman pitäjien ja ilmatilan käyttäjien saatavilla.
7. Suorituskyvyn tarkastuselin tekee tarvittaessa yhteistyötä Euroopan lentoturvallisuusviraston kanssa 3 kohdassa tarkoitetuissa turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä varmistaakseen yhdenmukaisuuden asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti vahvistettujen ja täytäntöönpantujen tavoitteiden ja vaatimusten kanssa.
8. Jotta suorituskyvyn tarkastuselin voi suorittaa ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn jatkuvaa seurantaa koskevan tehtävänsä, sen on kehitettävä asianmukaiset työjärjestelyt lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoaseman pitäjien, lentoasemien koordinaattoreiden ja lentoliikenteen harjoittajien kanssa.
4 artikla
Kansalliset valvontaviranomaiset
1. Kansalliset valvontaviranomaiset vastaavat kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla suorituskykysuunnitelmien laatimisesta, suorituskyvyn valvonnasta sekä suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden seurannasta. Niiden on näitä tehtäviä hoitaessaan toimittava puolueettomasti, riippumattomasti ja avoimesti.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla valvontaviranomaisilla on kaikilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla tarvittavat resurssit ja valmiudet tai nämä ovat niiden saatavilla, jotta ne voivat hoitaa tässä asetuksessa säädetyt tehtävät, mukaan lukien 19 artiklassa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseksi tarvittavat tutkintavaltuudet.
3. Jos jossakin jäsenvaltiossa on useampi kuin yksi kansallinen valvontaviranomainen, sen on ilmoitettava komissiolle, mikä kansallinen valvontaviranomainen vastaa kansallisesta koordinoinnista ja suhteista komissioon tämän asetuksen täytäntöönpanon osalta.
5 artikla
Toiminnalliset ilmatilan lohkot
1. Jäsenvaltioiden on edistettävä kansallisten valvontaviranomaistensa välistä tiivistä yhteistyötä suorituskykysuunnitelmien laatimiseksi toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla.
2. Jos jäsenvaltiot päättävät hyväksyä suorituskykysuunnitelman toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla, niiden on
a)
varmistettava, että suorituskykysuunnitelma on liitteessä II säädetyn mallin mukainen;
b)
ilmoitettava komissiolle, mikä kansallinen valvontaviranomainen tai -elin vastaa koordinoinnista asianomaisessa toiminnallisessa ilmatilan lohkossa ja suhteista komissioon suorituskykysuunnitelman täytäntöönpanon osalta;
c)
suoritettava asianmukaiset järjestelyt varmistaakseen, että
i)
kullekin suorituskykyindikaattorille vahvistetaan yksi tavoite;
ii)
asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet määritellään ja niitä sovelletaan viiteajanjakson aikana, jos tavoitteita ei saavuteta. Tätä varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja;
iii)
tavoitteiden saavuttamisen tai saavuttamatta jättämisen seuraukset jakautuvat asianmukaisesti toiminnallisessa ilmatilan lohkossa;
d)
oltava yhteisesti vastuussa asianomaiselle toiminnalliselle ilmatilan lohkolle vahvistettujen suorituskykytavoitteiden saavuttamisesta;
e)
koottava kansalliset kustannustehokkuustavoitteet yhteen ja annettava tiedoksi kustannustehokkuutta toiminnallisen ilmatilanlohkon tasolla ilmaiseva yleinen luku, jos asetuksen (EY) N:o 1794/2006 4 artiklassa tarkoitettua yhteistä maksualuetta ei ole perustettu.
3. Jos jonkin toiminnallisen ilmatilan lohkon jäsenvaltiot eivät hyväksy tavoitteita sisältävää suorituskykysuunnitelmaa toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla, niiden on annettava komissiolle tiedoksi yhteenkootut suorituskykytavoitteet ja osoitettava, että yhdenmukaisuus Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa toteutuu toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla.
6 artikla
Koordinointi Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) kanssa
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 a artiklan soveltamiseksi ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti komissio koordinoi EASAn kanssa tarvittaessa
a)
suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän turvallisuusnäkökohtia, mukaan lukien keskeisten turvallisuutta koskevien suorituskykyindikaattoreiden ja Euroopan unionin laajuisten turvallisuutta koskevien suorituskykytavoitteiden vahvistaminen, tarkistaminen ja täytäntöönpano, sekä asianmukaisia toimia ja toimenpiteitä koskevien ehdotusten esittämistä varoitusjärjestelmän aktivoitumisen jälkeen;
b)
keskeisten turvallisuutta koskevien suorituskykyindikaattoreiden ja tavoitteiden yhdenmukaisuutta Euroopan unionin mahdollisesti hyväksymän Euroopan lentoturvallisuusohjelman täytäntöönpanon kanssa.
7 artikla
Viiteajanjaksojen kesto
1. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ensimmäinen viiteajanjakso kattaa kalenterivuodet 2012, 2013 ja 2014. Seuraavat viiteajanjaksot ovat viiden kalenterivuoden pituisia, jollei toisin päätetä tätä asetusta muutettaessa.
2. Samaa viiteajanjaksoa sovelletaan Euroopan unionin laajuisiin suorituskykytavoitteisiin sekä kansallisiin ja toiminnallisen ilmatilan lohkon tason suorituskykysuunnitelmiin ja -tavoitteisiin.
8 artikla
Suorituskyvyn kannalta keskeiset osa-alueet ja suorituskykyindikaattorit
1. Tavoitteiden vahvistamisen osalta komissio päättää asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla tapahtuvasta muiden suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden lisäämisestä tai mukauttamisesta mainitun asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
2. Tavoitteiden vahvistamisen osalta kutakin suorituskyvyn kannalta keskeistä osa-aluetta on vastattava yksi tai rajoitettu määrä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita. Lennonvarmistuspalvelujen suorituskykyä on arvioitava sitovien tavoitteiden avulla kullakin suorituskyvyn kannalta keskeisellä osa-alueella.
3. Kullekin suorituskyvyn kannalta keskeiselle osa-alueelle valitut Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden vahvistamisessa käytettävät keskeiset suorituskykyindikaattorit ovat liitteessä I olevassa 1 jaksossa.
4. Kansallisten suorituskykytavoitteiden tai toiminnallisen ilmatilan lohkojen suorituskykytavoitteiden vahvistamisessa käytettävät keskeiset suorituskykyindikaattorit ovat liitteessä I olevassa 2 jaksossa.
5. Keskeisiä suorituskykyindikaattoreita ei saa muuttaa viiteajanjakson aikana. Muutokset niihin on tehtävä tätä asetusta muuttamalla viimeistään kuusi kuukautta ennen uusien Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden hyväksymistä.
6. Tässä artiklassa tarkoitettujen suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden ja keskeisten suorituskykyindikaattoreiden lisäksi jäsenvaltiot voivat kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla päättää vahvistaa ja käyttää muitakin kuin liitteessä I olevassa 2 jaksossa vahvistettuja suorituskykyindikaattoreita ja niihin liittyviä tavoitteita oman suorituskykynsä seuraamiseksi ja/tai osana omia suorituskykysuunnitelmiaan. Näiden ylimääräisten indikaattoreiden ja tavoitteiden on tuettava Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden ja niistä johtuvien kansallisten tavoitteiden tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tavoitteiden saavuttamista. Niissä voidaan esimerkiksi ottaa huomioon ja kuvata suorituskykysuunnitelman siviili- ja sotilasulottuvuus tai meteorologinen ulottuvuus. Näihin ylimääräisiin indikaattoreihin ja tavoitteisiin voi liittyä kansallisella tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla vahvistettuja asianmukaisia kannustinjärjestelmiä.
II LUKU
SUORITUSKYKYSUUNNITELMIEN VALMISTELU
9 artikla
Euroopan unionin laajuiset suorituskykytavoitteet
1. Komissio hyväksyy Euroopan unionin laajuiset suorituskykytavoitteet asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kansallisten valvontaviranomaisten asiaankuuluva panos huomioon ottaen sen jälkeen, kun mainitun asetuksen 10 artiklassa tarkoitettu sidosryhmien kuuleminen on saatu päätökseen ja tarvittaessa on kuultu muita asiaankuuluvia järjestöjä sekä Euroopan lentoturvallisuusvirastoa suorituskyvyn turvallisuusnäkökohdista.
2. Euroopan komissio ehdottaa Euroopan unionin laajuisia tavoitteita viimeistään 15 kuukautta ennen viiteajanjakson alkua ja hyväksyy ne viimeistään 12 kuukautta ennen viiteajanjakson alkua.
3. Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden hyväksymisen yhteydessä komissio määrittää kullekin keskeiselle suorituskykyindikaattorille varoituskynnykset, joiden ylittyessä 18 artiklassa tarkoitetut varoitusjärjestelmät voivat aktivoitua. Kustannustehokkuutta koskevan keskeisen suorituskykyindikaattorin varoituskynnyksissä on otettava huomioon sekä liikenteen että kustannusten kehittyminen.
4. Komissio perustelee kutakin Euroopan laajuista suorituskykytavoitetta esittämällä kuvauksen näiden tavoitteiden vahvistamisessa käytetyistä oletuksista ja perusteista, kuten kansallisilta valvontaviranomaisilta saadun panoksen ja muiden tosiasiatietojen käyttämisestä, liikenne-ennusteista ja soveltuvin osin määritettyjen kustannusten oletetusta tasosta Euroopan unionissa.
10 artikla
Suorituskykysuunnitelmien laatiminen
1. Kansallisten sääntelyviranomaisten on joko kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla laadittava suorituskykysuunnitelmat, joihin sisältyy Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden ja liitteessä III vahvistettujen arviointiperusteiden kanssa yhdenmukaisia tavoitteita. Suorituskykysuunnitelmia saa olla vain yksi kutakin jäsenvaltiota kohden tai yksi kutakin toiminnallista ilmatilan lohkoa kohden, jos asianomaiset jäsenvaltiot päättävät laatia suorituskykysuunnitelman toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla 5 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti.
2. Suorituskykysuunnitelmien valmistelun tukemiseksi kansallisten valvontaviranomaisten on varmistettava, että
a)
lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat antavat tiedoksi Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden mukaisesti laadittujen liiketoimintasuunnitelmiensa asiaankuuluvat kohdat;
b)
sidosryhmiä kuullaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 10 artiklan mukaisesti suorituskykysuunnitelmista ja -tavoitteista. Sidosryhmille on annettava riittävät tiedot viimeistään kolme viikkoa ennen kuulemista.
3. Suorituskykysuunnitelmissa on oltava erityisesti
a)
kutakin viiteajanjakson vuotta koskevat palveluyksikköinä ilmaistavat liikenne-ennusteet ja perusteet niissä käytetyistä luvuista;
b)
jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan säännösten mukaisesti vahvistamat lennonvarmistuspalvelujen määritetyt kustannukset;
c)
kuvaus suorituskykytavoitteiden saavuttamisen edellyttämistä investoinneista ja niiden merkityksestä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman kannalta sekä niiden yhdenmukaisuudesta kyseisessä suunnitelmassa vahvistettujen kehityksen ja muutoksen pääalueiden ja -suuntausten kanssa;
d)
kaikkien asiaankuuluvien suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden suorituskykytavoitteet, jotka on vahvistettu kunkin keskeisen suorituskykyindikaattorin osalta koko viiteajanjaksolle, ja käytettävät vuotuiset arvot seurantaa ja kannustustarkoituksia varten;
e)
suunnitelman siviili- ja sotilasulottuvuutta koskeva kuvaus, jossa määritellään, miten ilmatilan joustavaa käyttöä sovelletaan kapasiteetin lisäämiseksi sotilastoimien tehokkuus huomioon ottaen, sekä tarvittaessa suorituskykysuunnitelman indikaattoreiden ja tavoitteiden mukaiset asiaankuuluvat suorituskykyindikaattorit ja -tavoitteet;
f)
kuvaus ja perustelut sen osalta, miten d alakohdassa tarkoitetut suorituskykytavoitteet saatetaan Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden mukaisiksi ja miten ne myötävaikuttavat näiden tavoitteiden saavuttamiseen;
g)
sellaisten yksikköjen yksilöiminen, jotka vastaavat tavoitteiden saavuttamisesta, sekä kuvaus siitä, miten ne myötävaikuttavat tavoitteiden saavuttamiseen;
h)
kuvaus eri vastuuyksikköihin sovellettavista kannustinjärjestelmistä, joilla edistetään tavoitteiden saavuttamista viiteajanjakson aikana;
i)
kansallisten valvontaviranomaisten toteuttamat toimenpiteet suorituskykytavoitteiden saavuttamisen seuraamiseksi;
j)
kuvaus sidosryhmien kuulemisen tuloksista, mukaan lukien osallistujien esille ottamat seikat ja sovitut toimet.
4. Suorituskykysuunnitelmien on perustuttava liitteessä II vahvistettuun malliin ja siihen voi sisältyä muitakin indikaattoreita ja niihin liittyviä tavoitteita, jos jäsenvaltiot näin päättävät 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
11 artikla
Kannustinjärjestelmät
1. Kannustinjärjestelmien, joita jäsenvaltiot soveltavat osana suorituskykysuunnitelmiaan, on oltava seuraavien yleisten periaatteiden mukaisia:
a)
niiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja uskottavia eikä niitä saa muuttaa viiteajanjakson aikana;
b)
ne on pantava täytäntöön syrjimättömästi ja avoimesti palveluntarjonnan suorituskyvyn parantamiseksi;
c)
niiden on oltava osa kaikkien sidosryhmien etukäteen tuntemaa sääntely-ympäristöä ja niitä on sovellettava koko viiteajanjakson ajan;
d)
niiden on ohjattava sellaisten yksikköjen käyttäytymistä, joihin sovelletaan vahvistettuja tavoitteita, jotta korkeatasoinen suorituskyky ja siihen liittyvät tavoitteet voidaan saavuttaa.
2. Turvallisuustavoitteita koskevilla kannustimilla on pyrittävä edistämään vaadittavien turvallisuustavoitteiden täysimääräistä saavuttamista ja ylläpitämistä ja samalla mahdollistettava suorituskyvyn paraneminen muilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla. Ne eivät saa olla luonteeltaan taloudellisia, ja niiden on perustuttava lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2096/2005 (10) ja/tai asetuksen (EY) N:o 216/2008 täytäntöönpanosääntöjen mukaisiin määräaikoja ja/tai liitännäistoimenpiteitä sisältäviin toimintasuunnitelmiin.
3. Kustannustehokkuustavoitteita koskevien kannustimien on oltava luonteeltaan taloudellisia ja niihin on sovellettava asetuksen (EY) N:o 1794/2006 11 artiklan 1 ja 2 kohdan asianmukaisia säännöksiä. Niihin on kuuluttava joko kansallisen tason tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tason riskinjakomekanismi.
4. Kapasiteettitavoitteita koskevat kannustimet voivat olla luonteeltaan taloudellisia tai muunlaisia, kuten määräaikoja sekä bonuksien ja seuraamuksien kaltaisia liitännäistoimenpiteitä sisältäviä korjaussuunnitelmia, jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet. Jos kannustimet ovat luonteeltaan taloudellisia, niihin on sovellettava asetuksen (EY) N:o 1794/2006 12 artiklan säännöksiä.
5. Ympäristötavoitteita koskevilla kannustimilla on pyrittävä edistämään vaadittavan ympäristötehokkuuden saavuttamista ja mahdollistaa suorituskyvyn paraneminen muilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla. Niiden on oltava luonteeltaan taloudellisia tai muunlaisia, ja jäsenvaltioiden on päätettävä niistä paikalliset olosuhteet huomioon ottaen.
6. Lisäksi jäsenvaltiot voivat perustaa tai hyväksyä kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla asetuksen (EY) N:o 1794/2006 12 artiklassa säädettyjä ilmatilan käyttäjiä koskevia kannustinjärjestelmiä.
III LUKU
SUORITUSKYKYSUUNNITELMIEN HYVÄKSYMINEN
12 artikla
Suorituskykysuunnitelmien ensimmäinen hyväksyntä
Kansallisten valvontaviranomaisten ehdotuksesta jäsenvaltioiden on joko kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla hyväksyttävä ja annettava tiedoksi komissiolle sitovat suorituskykytavoitteet sisältävät suorituskykysuunnitelmansa kuuden kuukauden kuluessa Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden hyväksymisestä.
13 artikla
Suorituskykysuunnitelmien arviointi ja tavoitteiden tarkistus
1. Komissio arvioi suorituskykysuunnitelmia, niiden tavoitteita ja etenkin niiden yhdenmukaisuutta Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ja niiden riittävää myötävaikutusta näiden tavoitteiden saavuttamiseen liitteessä III säädettyjen perusteiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden hyväksyntäpäivän ja suorituskykysuunnitelman arviointipäivän välisenä aikana mahdollisesti tapahtuneen kehityksen.
2. Jos suorituskykysuunnitelmaan sisältyvät suorituskykytavoitteet todetaan yhdenmukaisiksi Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja niiden todetaan myötävaikuttaneen riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen, komissio ilmoittaa tästä jäsenvaltiolle (jäsenvaltioille) neljän kuukauden kuluessa suunnitelman vastaanottamisesta.
3. Jos todetaan, että yksi tai useampi suorituskykysuunnitelmaan sisältyvä suorituskykytavoite ei ole yhdenmukainen Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden kanssa eikä sen/niiden todeta myötävaikuttaneen riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen, komissio voi neljän kuukauden kuluessa suunnitelman vastaanottamisesta päättää asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen suosittaa asianomaista jäsenvaltiota / asianomaisia jäsenvaltioita hyväksymään yhden tai useamman tarkistetun suorituskykytavoitteen. Tällainen päätös on tehtävä sen jälkeen, kun asianomaista jäsenvaltiota / asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu, ja siinä on yksilöitävä tarkasti, mikä tavoite / mitkä tavoitteet on tarkistettava, ja komission arviointiperusteet.
4. Tällaisessa tapauksessa asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden on kahden kuukauden kuluessa suosituksen antamisesta hyväksyttävä tarkistetut suorituskykytavoitteet ottaen asianmukaisesti huomioon komission näkemykset sekä toteutettava asianmukaiset toimenpiteet näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja ilmoitettava tästä komissiolle.
14 artikla
Tarkistettujen suorituskykytavoitteiden arvioiminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen
1. Komissio arvioi tarkistetut suorituskykytavoitteet liitteessä III säädettyjen arviointiperusteiden mukaisesti kahden kuukauden kuluessa ilmoittamisesta ja arvioi erityisesti, ovatko ne yhdenmukaisia Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ja myötävaikuttavatko ne riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen.
2. Jos 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tavoitteet todetaan yhdenmukaisiksi Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja niiden todetaan myötävaikuttaneen riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen, komissio ilmoittaa tästä jäsenvaltiolle (jäsenvaltioille) kahden kuukauden kuluessa tarkistettujen tavoitteiden vastaanottamisesta.
3. Jos tarkistetut suorituskykytavoitteet ja asianmukaiset toimenpiteet eivät edelleenkään ole yhdenmukaisia Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden kanssa eivätkä ne myötävaikuta riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen, komissio voi kahden kuukauden kuluessa tarkistettujen tavoitteiden vastaanottamisesta päättää asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, että asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden on toteutettava korjaavia toimenpiteitä.
4. Tällaisessa päätöksessä on yksilöitävä tarkasti, mikä tavoite / mitkä tavoitteet on tarkistettava, ja komission arviointiperusteet. Siinä voidaan mainita näiltä tavoitteilta odotettava suorituskyvyn taso, jotta asianomainen jäsenvaltio voi / asianomaiset jäsenvaltiot voivat toteuttaa asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ja/tai se voi sisältää ehdotuksia tällaisista asianmukaisista toimenpiteistä.
5. Asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden hyväksymät korjaavat toimenpiteet on annettava tiedoksi komissiolle kahden kuukauden kuluessa komission päätöksestä ja ilmoitettava samalla, miten yhdenmukaisuus komission päätöksen kanssa varmistetaan.
15 artikla
Viiteajanjakson alkamisen jälkeen hyväksytyt suorituskykysuunnitelmat ja tavoitteet
Edellä 13 ja 14 artiklassa säädettyjen menettelyjen noudattamisen vuoksi viiteajanjakson alkamisen jälkeen hyväksyttyjä suorituskykysuunnitelmia ja korjaavia toimenpiteitä on sovellettava takautuvasti viiteajanjakson ensimmäisestä päivästä alkaen.
16 artikla
Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden tarkistus
1. Komissio voi päättää tarkistaa Euroopan unionin laajuisia tavoitteita asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen
a)
ennen viiteajanjakson alkamista, jos sillä on konkreettisia todisteita siitä, että alkuperäisten Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden vahvistamisessa käytetyt alkuperäiset tiedot, oletukset ja perusteet eivät pidä enää paikkaansa;
b)
viiteajanjakson aikana 18 artiklassa tarkoitetun varoitusjärjestelmän soveltamisen vuoksi.
2. Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden tarkistaminen voi johtaa voimassa olevien suorituskykysuunnitelmien muuttamiseen. Tällaisessa tapauksessa komissio voi päättää asianmukaisesta mukautuksesta tämän asetuksen II ja III luvussa vahvistettuun aikatauluun.
IV LUKU
SUORITUSKYVYN SAAVUTTAMISEN SEURANTA
17 artikla
Jatkuva seuranta ja raportointi
1. Kansallisen valvontaviranomaisen on kansallisella tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla seurattava yhdessä komission kanssa suorituskykysuunnitelmien täytäntöönpanoa. Jos tavoitteita ei saavuteta viiteajanjaksolla, kansallisten valvontaviranomaisten on toteutettava suorituskykysuunnitelmassa määritetyt asianmukaiset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja.
2. Jos komissio havaitsee jossakin jäsenvaltiossa tai toiminnallisen ilmatilan lohkossa merkittävän ja pysyvän suorituskyvyn heikkenemisen, joka vaikuttaa muihin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan osapuoliin ja/tai koko Euroopan ilmatilaan, se voi pyytää asianomaisia jäsenvaltioita ja kansallista tai toiminnallisen ilmatilan lohkon valvontaviranomaista tai asianomaista elintä määrittämään niiden suorituskykysuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat asianmukaiset toimenpiteet, soveltamaan niitä ja antamaan ne tiedoksi komissiolle.
3. Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle kansallisten tai toiminnallisen ilmatilan lohkon valvontaviranomaistensa suorittamasta suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden seurannasta vähintään kerran vuodessa ja silloin, kun suorituskykytavoitteet ovat vaarassa jäädä saavuttamatta. Komissio raportoi yhtenäisen ilmatilan komitealle suorituskykytavoitteiden saavuttamisesta vähintään kerran vuodessa.
18 artikla
Varoitusjärjestelmät
1. Jos 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut varoituskynnykset saavutetaan Euroopan unionin tasolla sellaisten olosuhteiden vuoksi, joita oli mahdotonta ennakoida ajanjakson alussa ja jotka ovat samalla ylitsepääsemättömiä ja jäsenvaltioista riippumattomia, komissio tarkastelee tilannetta kuullen jäsenvaltioita yhtenäisen ilmatilan komiteassa ja antaa kolmen kuukauden kuluessa ehdotuksia asianmukaisiksi toimiksi, joihin voi kuulua Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden tarkistaminen ja siitä johtuva kansallisten suorituskykytavoitteiden tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykytavoitteiden tarkistaminen.
2. Jos 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut varoituskynnykset saavutetaan kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla sellaisten olosuhteiden vuoksi, joita oli mahdotonta ennakoida ajanjakson alussa ja jotka ovat samalla ylitsepääsemättömiä ja jäsenvaltioista riippumattomia, asianomainen kansallisen valvontaviranomaisen tai -elimen on tarkasteltava tilannetta yhdessä komission kanssa, ja se voi antaa kolmen kuukauden kuluessa ehdotuksia asianomaisiksi toimenpiteiksi, joihin voi kuulua kansallisten suorituskykytavoitteiden tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykytavoitteiden tarkistaminen.
3. Jäsenvaltiot voivat päättää kansallisella tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla hyväksyä 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista varoituskynnyksistä poikkeavia varoituskynnyksiä ottaakseen huomioon paikalliset olosuhteet ja erityispiirteet. Tällaisessa tapauksessa nämä kynnykset on vahvistettava suorituskykysuunnitelmissa ja niiden on oltava yhdenmukaisia 9 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksyttyjen kynnysten kanssa. Poikkeamat on perusteltava yksityiskohtaisesti. Kun nämä kynnykset aktivoituvat, 2 kohdassa säädettyä prosessia sovelletaan.
4. Jos varoitusjärjestelmän täytäntöönpano johtaa suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden tarkistamiseen, komissio helpottaa tätä tarkistusta mukauttamalla asianmukaisella tavalla noudatettavaa aikataulua tämän asetuksen II ja III luvussa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
19 artikla
Vaatimustenmukaisuuden valvonnan helpottaminen
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on helpotettava tarkastuksia ja selvityksiä, mukaan lukien paikalla tehtäviä tarkastuksia, joita suorittavat tarvittaessa komissio ja niiden valvonnasta vastaavat kansalliset valvontaviranomaiset, viimeksi mainitun puolesta toimiva valtuutettu yksikkö tai EASA. Rajoittamatta kansallisille valvontaviranomaisille ja EASAlle myönnettyjen valvontavaltuuksien soveltamista valtuutetuille henkilöille on annettava toimivalta
a)
tutkia kaikkiin suorituskyvyn kannalta keskeisiin osa-alueisiin liittyviä asiaankuuluvia asiakirjoja ja muuta suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden laatimisen kannalta merkittävää aineistoa;
b)
ottaa jäljennöksiä ja otteita tällaisista asiakirjoista;
c)
pyytää suullista selvitystä paikalla.
Tällaiset tarkastukset ja selvitykset on tehtävä siinä jäsenvaltiossa voimassa olevia menettelyjä noudattaen, jossa ne suoritetaan.
V LUKU
LENNONVARMISTUKSEN SUORITUSKYKYÄ KOSKEVIEN TIETOJEN KERÄÄMINEN, VALIDOINTI, TARKASTELU, ARVIOINTI JA JAKAMINEN YHTENÄISTÄ EUROOPPALAISTA ILMATILAA VARTEN
20 artikla
Tietojen kerääminen ja validointi suorituskyvyn tarkastelua varten
1. Komission muiden Euroopan unionin välineiden kautta jo keräämien tietojen, joita voidaan käyttää myös suorituskyvyn tarkastelussa, lisäksi kansallisten viranomaisten, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoasemien pitäjien, lentoasemien koordinaattoreiden ja lentoliikenteen harjoittajien on varmistettava, että komissiolle toimitetaan liitteessä IV tarkoitetut tiedot mainitussa liitteessä säädettyjä vaatimuksia noudattaen.
2. Kansalliset viranomaiset voivat kokonaan tai osittain siirtää tai järjestää uudelleen tehtävän, joka liittyy tietojen toimittamiseen kansallisten valvontaviranomaistensa, lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentoasemien pitäjien ja lentoaseman koordinaattoreiden välillä, ottaakseen huomioon paikalliset erityispiirteet ja käytössä olevat tiedotuskanavat.
3. Tietojen toimittajien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tietojen laadun, validoinnin ja oikea-aikaisen toimittamisen; tietoihin voivat sisältyä todisteet tietojen toimittajan laaduntarkistuksista ja validointiprosesseista, Euroopan komission esittämiin tietojen laatuun liittyviin erityispyyntöihin annetut selvitykset ja tarvittaessa tietojen laadun parantamiseksi toteutetut toimintasuunnitelmat. Tiedot on toimitettava vastikkeetta soveltuvin osin sähköisesti komission määrittelemässä muodossa.
4. Komissio arvioi 1 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen laadun ja validoi ne. Jos tietojen perusteella ei voida tehdä suorituskyvyn tarkastusta moitteettomasti, komissio voi toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä arvioidakseen ja parantaakseen tietojen laatua yhteistyössä jäsenvaltioiden ja erityisesti niiden kansallisten valvontaviranomaisten kanssa.
5. Tämän asetuksen soveltamiseksi 1 kohdassa tarkoitettuja suorituskykyä koskevia tietoja, jotka on jo toimitettu Eurocontrolille, on pidettävä komissiolle toimitettuna. Jos näin ei ole, komissio ja Eurocontrol suorittavat tarvittavat järjestelyt varmistaakseen, että tällaiset tiedot ovat komission saatavilla 3 kohdassa kuvatuin edellytyksin.
6. Kun uusia merkittäviä tietovaatimuksia todetaan tai kun on odotettavissa, että tietojen laatu on riittämätön, komissio voi tehdä esitutkimuksia, joihin jäsenvaltiot osallistuvat vapaaehtoisuuden pohjalta ennen kuin uudet tietovaatimukset otetaan käyttöön tätä asetusta muuttamalla. Tällaiset esitutkimukset tehdään asiaankuuluvan tiedonkeruun toteutettavuuden arvioimiseksi ottaen huomioon tietojen saatavuuden tarjoamat edut suhteessa sen keruun kustannuksiin ja vastaajille aiheutuvaan rasitteeseen.
21 artikla
Tietojen levittäminen
1. Komissio levittää yleisiä tietoja asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa vahvistettuja tavoitteita varten Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (11) ja erityisesti sen 4 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 550/2004 18 artiklan mukaisesti.
2. Edellä 3 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tietojen on oltava asianomaisten osapuolten julkisesti saatavilla erityisesti sähköisesti.
3. Edellä 3 artiklan 3 kohdan k alakohdassa tarkoitettujen vuosikertomusten on oltava julkisesti saatavilla. Viittaukset näihin kertomuksiin on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio voi päättää antaa muita yleisiä tietoja säännöllisesti asianomaisille osapuolille erityisesti sähköisesti.
4. Edellä 9 artiklassa tarkoitettujen Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden ja viittauksen III luvussa tarkoitettuihin hyväksyttyihin suorituskykysuunnitelmiin on oltava julkisesti saatavilla ja julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
5. Yksittäinen pääsy erityistietoihin, kuten validoituihin tietoihin ja tilastoihin, on myönnettävä sellaiselle tietojen toimittajalle, johon kyseiset tiedot ja toimet liittyvät suoraan.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
22 artikla
Muutoksenhaku
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen nojalla tehtävät päätökset perustellaan asianmukaisesti ja että niihin sovelletaan asianmukaista tarkistus- ja/tai muutoksenhakumenettelyä.
23 artikla
Siirtymätoimenpiteet
Kun jäsenvaltiot päättävät hyväksyä tavoitteita sisältävän suorituskykysuunnitelman toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla ensimmäisen viiteajanjakson aikana, niiden on varmistettava, että
a)
suunnitelma korvaa kansalliset suunnitelmat jonkin viiteajanjakson vuoden 1 päivästä tammikuuta;
b)
suunnitelma ei ole voimassa pidempään kuin mitä viiteajanjaksosta on jäljellä;
c)
suunnitelmassa osoitetaan, että sen suorituskykytavoitteet ovat vähintään yhtä kunnianhimoiset kuin aiemmat kansalliset tavoitteet yhteensä.
24 artikla
Järjestelmän uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee uudelleen prosessin tehokkuutta viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2013. Viimeistään vuoden 2014 lopussa ja säännöllisesti tämän jälkeen komissio tarkastelee suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää ja erityisesti analysoi järjestelmän vaikutusta, tehokkuutta ja soveltamisalaa ottaen asianmukaisesti huomioon ICAO:n tällä alalla tekemän työn.
25 artikla
Asetuksen (EY) N:o 2096/2005 muutokset
Muutetaan asetus (EY) N:o 2096/2005 seuraavasti:
1)
Korvataan liitteessä I oleva 2.2 jakso seuraavasti:
”2.2 Organisaatiohallinto
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on laadittava vähintään viisi vuotta kattava liiketoimintasuunnitelma. Liiketoimintasuunnitelmassa
a)
asetetaan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan yleiset päämäärät ja tavoitteet ja laaditaan sen strategia niiden saavuttamiseksi tavalla, jossa otetaan huomioon palveluntarjoajan mahdollinen pitkän aikavälin suunnitelma sekä infrastruktuurin ja teknologian kehittämiseen liittyvät Euroopan unionin vaatimukset;
b)
esitetään asianmukaiset suorituskykytavoitteet soveltuvin osin turvallisuuden, kapasiteetin, ympäristön ja kustannustehokkuuden osalta.
Edellä a ja b alakohdassa olevien tietojen on oltava yhdenmukaisia asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa tarkoitettujen kansallisten suorituskykysuunnitelmien ja toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykysuunnitelmien kanssa sekä turvallisuustietojen osalta ICAO Annex 11:n (muutos 47B-A, 20.7.2009) standardissa 2.27.1 tarkoitetun valtion turvallisuusohjelman kanssa soveltuvin osin.
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on esitettävä turvallisuus- ja liiketoimintaperusteet merkittäville investointihankkeille, mukaan lukien soveltuvin osin arvioitu vaikutus 2.2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin asianmukaisiin suorituskykytavoitteisiin, ja yksilöitävä SESARin täytäntöönpanoon liittyvistä lainsäädännöllisistä vaatimuksista johtuvat investoinnit.
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on laadittava tulevaa vuotta koskeva vuotuinen suunnitelma, jossa eritellään yksityiskohtaisemmin liiketoimintasuunnitelman kohdat ja määritellään kaikki siihen tehtävät muutokset.
Vuotuiseen suunnitelmaan on sisällyttävä seuraavat palvelun tasoa ja laatua koskevat seikat, jotka liittyvät soveltuvin osin esimerkiksi ennakoituun kapasiteetin tasoon, turvallisuuteen, ympäristöön ja kustannustehokkuuteen:
a)
tiedot uuden infrastruktuurin tai muiden uudistusten toteuttamisesta ja selvitys siitä, miten niillä parannetaan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan suorituskykyä, mukaan lukien palvelujen tasoa ja laatua;
b)
asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa tarkoitettujen kansallisten suorituskykysuunnitelmien tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykysuunnitelmien mukaiset suorituskykyindikaattorit, joiden avulla suorituskyvyn tasoa ja palvelun laatua voidaan kohtuudella arvioida;
c)
tiedot lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan turvallisuussuunnitelmassa yksilöityjen turvallisuusriskien lieventämiseksi suunnitelluista toimenpiteistä, mukaan lukien turvallisuusriskiä ja soveltuvien lievennystoimenpiteiden arvioituja kustannuksia mittaavat turvallisuusindikaattorit;
d)
palveluntarjoajan ennakoitu taloudellinen asema lyhyellä tähtäimellä sekä kaikki liiketoimintasuunnitelmaan tehtävät muutokset ja siihen vaikuttavat tekijät.
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on pyydettäessä annettava komissiolle mahdollisuus tutustua liiketoimintasuunnitelman ja vuosikertomuksen suorituskykyosion sisältöön kansallisen valvontaviranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti vahvistamin edellytyksin.”
2)
Korvataan liitteessä I oleva 9 jakso seuraavasti:
”9. RAPORTOINTIVAATIMUKSET
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on kyettävä toimittamaan sen toimintaa koskeva vuosikertomus asiaankuuluvalle kansalliselle valvontaviranomaiselle. Kertomuksessa on esitettävä sen taloudelliset tulokset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 550/2004 12 artiklan soveltamista, sekä sen toiminnallinen suorituskyky ja kaikki muut merkittävät toiminnot ja muutokset erityisesti turvallisuuden alalla.
Vuosikertomuksessa on oltava vähintään seuraavat tiedot:
-
arviointi tuotetun palvelun suorituskyvyn tasosta,
-
lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan suorituskyky verrattuna liiketoimintasuunnitelmassa esitettyihin suorituskykytavoitteisiin siten, että tosiasiallista suorituskykyä verrataan vuotuiseen suunnitelmaan siinä määriteltyjä suorituskykyindikaattoreita käyttäen,
-
selvitys tavoitteista poikkeamiselle ja toimenpiteet, joilla mahdolliset puutteet korjataan asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa tarkoitetun viiteajanjakson aikana,
-
toiminnan ja infrastruktuurin tasolla tapahtuneet muutokset,
-
taloudelliset tulokset, jos niitä ei ole erikseen julkaistu asetuksen (EY) N:o 550/2004 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti,
-
tiedot palvelujen tarjoajan tarjoamien palvelujen käyttäjien kanssa toteutetusta virallisesta kuulemisprosessista,
-
tiedot henkilöstöpolitiikasta.
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on annettava Euroopan komissiolle tämän pyynnöstä ja yleisölle mahdollisuus tutustua tämän vuosikertomuksen sisältöön kansallisen valvontaviranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti määrittelemin edellytyksin.”
26 artikla
Voimaantulo
1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. V lukua sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011. Ensimmäinen viiteajanjakso alkaa 1 päivänä tammikuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 2010.