РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2012 година
относно държавна помощ SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(нотифицирано под номер C(2012) 4194)
(само текстът на испански език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/198/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора, по отношение на мярка за помощ C 37/09 (ex N 226/09) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С оглед на правната сигурност на 15 април 2009 г. испанските власти уведомиха за два договора, сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR S.A. (наричано по-долу „BIZKAILUR“) и Diputación Foral de Bizkaia (наричано по-долу „Diputación“), от една страна, и частните предприятия Habidite Technologies País Vasco S.A. (наричано по-долу „Habidite“), Grupo Empresarial AFER S.L. (наричано по-долу „AFER group“) и Habidite group, от друга страна.
(2)
На 2 декември 2009 г. Комисията откри официална процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора по отношение на нотифицираните договори (наричано по-долу „решението за откриване“) (3). Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 12 март 2010 г. (4)
(3)
Испанските власти не представиха никакви мнения по решението за откриване. С писмо от 9 април 2010 г. Habidite представи своето мнение относно решението за откриване. С писмо от 15 април 2010 г. това мнение беше предоставено на испанските власти, които отговориха с писмо от 12 май 2010 г. Други трети страни не са представили мнения относно решението за откриване.
(4)
Съгласно Регламент (ЕО) № 1049/2001 (5) на 6 септември 2010 г. Habidite поиска достъп до представените от испанските власти документи. На 10 септември 2010 г. Комисията уведоми испанските власти за това. Испанските органи отговориха на 13 септември, че не възразяват на Habidite да бъде предоставен достъп до поисканите документи. Поисканите документи бяха предоставени на Habidite на 7 октомври 2010 г.
(5)
Комисията поиска допълнителна информация от испанските власти с писма от 28 юни 2010 г., на което испанските власти отговориха на 26 юли 2010 г., и от 8 декември 2010 г., на което испанските власти отговориха на 14 януари 2011 г.
(6)
Habidite представи допълнителни коментари и информация на 27 юли 2010 г., на което испанските власти отговориха на 3 ноември 2011 г.; 6 април 2011 г. (вписано като получено на 13 април 2011 г.), на което испанските власти отговориха на 30 май 2011 г. (вписано като получено на 6 юни 2011 г.); и 7 юли 2011 г. На 3 февруари 2011 г. представители на Комисията се срещнаха в Брюксел с представители на Habidite по искане на предприятието.
II. КОНТЕКСТ
(7)
Двата договора, които са предмет на настоящото решение, са сключени на 15 декември 2006 г. между BIZKAILUR и Diputación, от една страна, и Habidite, AFER group и Habidite group, от друга страна.
(8)
BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано от Diputación, чиято социална цел е да закупува земя и да я прави пригодна с цел да съдейства на проекти за промишлени сгради и социални жилища в провинция Bizkaia. През месец юни 2010 г. BIZKAILUR се слива с други публични дружества със сходна сфера на дейност, като образува настоящото AZPIEGITURAK S.A.U., също изцяло притежавано от Diputación и извършващо сходна дейност (6).
(9)
Habidite, заедно с други свързани дружества от Habidite group, е част от частната AFER group, чиято централа се намира в Ortuella, Bizkaia (7). Към датата на уведомлението AFER group включваше общо 13 дружества (8), занимаващи се със строителство и в свързани сектори. Мажоритарен собственик на всичките дружества в AFER group по това време беше […] (9), което също така ги контролира. Според Diputación и Habidite нито Habidite, нито AFER group са били предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) (наричани по-долу „Насоки за ОиП“) към момента на сключване на двата нотифицирани договора.
(10)
Нотифицираните договори са сключени в подкрепа на нов инвестиционен проект, който трябва да бъде осъществен от Habidite: а именно създаването на предприятие за производство на строителни модули (наричано по-долу „предприятието на Habidite“) в Alonsotegi - село в административната област Gran Bilbao (comarca). Към датата на сключване на нотифицираните договори Gran Bilbao comarca е считан за район, подпомаган по член 107, параграф 3, буква в) от Договора (11). Предприятието на Habidite е трябвало да създаде 1 100 нови работни места в този подпомаган район.
(11)
Предвидено е било новото предприятие да произвежда „модулите на Habidite“, т.е. предварително изготвени строителни модули, които да се използват за директно сглобяване на жилища/сгради. Модулите на Habidite е трябвало да се произвеждат по технология за сглобяване, подобна на използваната в автомобилостроенето, и след това да се транспортират и направо да се сглобяват на бъдещото им местоположение. Продуктът е считан за новаторски не само поради използваната уникална производствена технология, но също така поради спестеното време и ресурси при сглобяването на крайния продукт (сгради и жилища) и използването на енергоспестяващи материали. Във връзка с този продукт дружеството кандидатства за няколко патента (12).
(12)
Според предоставената от Diputación информация към момента на подписване на двата нотифицирани договора разходите за този инвестиционен проект в Alonsotegi са оценени на 55 млн. EUR, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Приспособяване на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(13)
Годишният обем продукция на планираното предприятие на Habidite е оценен на 3 500 къщи през началните години от дейността на предприятието и 4 500 къщи след достигане на пълния производствен капацитет.
(14)
За изясняването на контекста, в който на 15 декември 2006 г. са сключени нотифицираните договори, е необходимо накратко да се опише правната рамка, според която се предоставя социално настаняване в País Vasco (наричана по-долу „Страната на баските“).
(15)
Преди началото на кризата през 2008 г. в тази автономна общност (comunidad autónoma) средните цени на недвижимите имоти са по-високи, отколкото в останалата част на Испания, като остават по-високи до датата на настоящото решение. Баските органи се стремят да предоставят достъп до жилища за онези категории граждани в по-неравностойно положение, като осигуряват социално настаняване при защитения режим (viviendas protegidas) и полузащитения режим (viviendas tasadas). Характерът на всяка от тези две категории социално настаняване е обяснен по-долу.
(16)
Съгласно Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (наричан по-долу „Регионален закон 2/2006“):
а)
40 % от градската земя за застрояване трябва да бъде отделена за къщи при защитен (viviendas protegídas) и полузащитен режим (viviendas tasadas) - за всеки по 20 % (член 80, параграф 2 от Регионален закон 2/2006);
б)
от извънградската земя, която е предвидена за застрояване, 55 % трябва да бъдат отделени за жилища при защитен режим (viviendas protegídas) и 20 % - за жилища при полузащитен режим (viviendas tasadas) (член 80, параграф 3 от Регионален закон 2/2006).
(17)
Къщите за настаняване при полузащитен режим (viviendas tasadas) се числят към междинна категория между настаняването в рамките на социалната закрила и свободно продаваните на пазара къщи. Цените на къщите при полузащитен режим (viviendas tasadas) са ограничени от Регионален закон 2/2006 до максимум 1,7 пъти максималните цени за равностойни къщи при напълно защитен режим (viviendas protegídas). Максималните цени за последната категория в провинция Bizkaia са определени въз основа на Orden (Заповед) от 1 август 2004 г. на Министерство на жилищната политика и социалните дейности (14), с която се установява първоначална регулирана цена, като след това тази цена се индексира на годишна база въз основа на ĺndice de Precios al Consumo (индекса на потребителските цени) (IPC), определен от Instituto Nacional de Estadística (Испанския национален статистически институт).
(18)
Според Diputacíon през 2006 г., когато са сключени нотифицираните договори, получените в резултат на горното максимални цени за жилищата при защитен режим (viviendas protegídas) са следните:
-
1 351,86 EUR/m2 за общините, посочени в приложение I към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 307,94 EUR/m2 за общините, посочени в приложение II към Заповедта от 1 август 2004 г.,
-
1 181,54 EUR/m2 за други общини,
-
472,40 EUR/m2 за пристройките (гараж/помещение за инженерно оборудване и т.н.).
Цените за viviendas tasadas са ограничени до максимум 1,7 пъти горепосочените цени.
(19)
Diputación заявява, че когато BIZKAILUR сключва нотифицираните договори с Habidite, последното е действало в съответствие с Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (Закон 7/1985) (15), който предоставя автономност на общините да администрират въпроси от местен интерес, включително осигуряването на социално настаняване (член 25). Въз основа на член 109, параграф 2 от Real Decreto 1372/1986 (Кралски указ 1372/1986) и член 79 от Закон 7/1985 (в консолидираната му версия) общините са прехвърлили на BIZKAILUR, било то безплатно или срещу възнаграждение, необходимите активи за изпълнение на целите на социалното настаняване. По времето, когато са сключени нотифицираните договори (на 15 декември 2006 г.), целите на социалното настаняване са определени в приет от Diputación през 2004 г. план за осигуряване на социално настаняване в Bizkaia през периода 2004-2007 г. - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (наричан по-долу „Plan Foral“). Според Diputación в Plan Foral било предвидено, че през периода 2004-2007 г. BIZKAILUR е трябвало да предостави общо 3 000 жилища при защитен режим.
(20)
Според първия договор - посочен в решението за откриване като „мярка 1“ (наричан по-долу „договорът за земята“) - Diputación и BIZKAILUR поемат задължение за закупуване от последното и адаптиране за промишлено използване на парцел с обща площ 101 430 m2 (81 600 m2 за промишлено предприятие, 5 300 m2 за офиси и 14 300 m2 за промишлени пристройки) в индустриалната зона на Montealegre в Alonsotegi в срок от 24 месеца от датата на подписване на договора (член 1, точка ii), втора част от договора). Предвидено е BIZKAILUR да прехвърли собствеността върху адаптираната земя на Habidite в срок от 12 месеца от датата на подписване на договора (втора част, член 1, точка iii) от договора) „без каквото и да било заплащане, разходи или участие“ на цена, равна на „действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването ѝ“ (член 1, точка vi), втора част от договора). Тази цена е трябвало да бъде платена от Habidite в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на собствеността на 4 равни вноски (по 25 % всяка), дължими в края на 4-та, 5-та, 6-та и 7-та година (член 1, точка vii), втора част от договора).
(21)
Според втория договор - посочен в решението за откриване като „мярка 2“ (наричан по-долу „договора за жилищата“) - Diputación пряко или чрез BIZKAILUR е трябвало да закупи от Habidite общо 1 500 жилища, от които 750 с площ под 75 m2. Diputación или BIZKAILUR е трябвало да поръчат 1 500 жилища между май 2007 г. и края на юни 2010 г., за да може общият брой от 1 500 жилища да бъде предаден до май 2011 г.
(22)
Договорените жилища е трябвало да бъдат изградени върху земята, предоставена на разпореждане на Habidite от страна на BIZKAILUR, и след това да бъдат продадени при полузащитен режим (като viviendas tasadas) направо от Diputación или BIZKAILUR, или от самото Habidite в съответствие с приложимите разпоредби за максималните цени (вж. съображения (14)-(19)). Към момента на продажба на договорените жилища от Diputación или BIZKAILUR Habidite не би трябвало да е придобило собствеността върху земята, на която е трябвало да бъдат построени жилищата. В такива случаи неговата задача е трябвало да бъде единствено да ги построи.
(23)
В договора е предвидено също така - като изключение - че за част от договорените жилища Habidite или AFER group могат да действат също така като организатори (член А, буква е) от договора за жилищата). В такива изключителни случаи Habidite или AFER са щели първо да получат собствеността върху земята, която е необходима за изграждането на жилищата, а след това да извършат строителните работи и, накрая, сами да продадат къщите при полузащитен режим (като viviendas tasadas). В такива случаи Habidite или AFER биха задържали за себе си само установената цена за жилищата, както е указано по-долу, докато частта от цената, съответстваща на земята, е щяла да бъде прехвърлена на Diputación и/или BIZKAILUR.
(24)
Според член А, буква д) от договора за жилищата цената, която Habidite е трябвало да получи за 1 500 жилища, е следната:
а)
жилища над 75 m2: 83 % от определената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение);
б)
жилища под 75 m2: 83,30 % от получената от BIZKAILUR цена за жилищната площ плюс 100 % от цената, получена за пристройките (гараж, мокро помещение).
(25)
По този начин BIZKAILUR би запазило останалите съответно 17 % или 16,70 % от получената цена за къщите (с изключение на пристройките - гараж, мокро помещение и т.н. - за които цялата продажна цена би била за Habidite).
(26)
В пример, предоставен от Diputación, за една къща от 75 m2, която се продава при полузащитен режим през 2006 г., Habidite би получило: 143 060,58 EUR (83 % от 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) плюс 28 107,6 EUR за пристройките (100 % от 35 m2 × 472,4 EUR) от общата цена 200 459,5 EUR, на която BIZKAILUR би продало жилището при полузащитен режим (като viviendas tasadas).
(27)
Според член А, буква ж) от договора за жилищата по изключение някои от 1 500-те жилища, за които е сключен договор с Habidite, е можело да бъдат продадени от Diputación или BIZKAILUR по пазарни цени, в който случай Habidite би получило същите проценти от продажната цена, каквито са предвидени в член А, буква д) и посочени в съображение (24).
(28)
Diputación и BIZKAILUR не провеждат публична тръжна процедура преди сключването на договора за жилищата с Habidite.
(29)
В края на краищата проектът на Habidite de facto е отказан. Според Diputación основната причина е, че BIZKAILUR би направило разходи, които са по-високи от първоначалните оценки за закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела, върху който е трябвало да се изгради предприятието на Habidite.
(30)
Diputación посочи (16), че от май 2007 г. до април 2008 г. BIZKAILUR е закупило 205 487,73 m2 земя за този проект, за което е заплатило общо 4,7 млн. EUR. Според Diputación е било нужно да бъдат закупени още 95 000 m2, за които били изчислени допълнителни разходи в размер на 2,6 млн. EUR. Що се отнася до разходите за адаптирането на земята за промишлено използване - през март 2009 г. те са оценени на 28,5 млн. EUR.
(31)
Собствеността върху земята, която вече е придобита от BIZKAILUR за целите на посочения проект, не е прехвърлена на Habidite.
III. РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ
(32)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. (17) Комисията счете, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора. Така също помощта не изглежда съвместима с Договора по нито едно от съответните правила за държавни помощи.
(33)
По отношение на договора за земята Комисията първоначално заключи, че условията за погасяване на закупуването и адаптирането на земята от получателя на помощта са аналогични на безлихвен заем, чрез което на Habidite се предоставя предимство, което то не би могло да получи на пазара.
(34)
По отношение на договора за жилищата в решението за откриване е отбелязано, че цената, която BIZKAILUR е трябвало да заплати за 1 500 къщи, не е нормална пазарна цена, тъй като получателят на помощта е отбелязал в своя бизнес план, че средната цена за получаване от BIZKAILUR би трябвало да бъде 2 012,19 EUR/m2, докато средната цена, която по оценки е можело да бъде получена на пазара, е 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Комисията отбелязва също така различните признаци за наличие на предимство за Habidite като има предвид решението на Съда по делото на P&O Ferries (18): а) договорът за жилищата не е сключен въз основа на публичен търг; б) Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR не са заявили, нито са доказали необходимостта от осигуряване на социални жилища; както и в) в договора за жилищата е предвидена възможността някои от закупените от Habidite 1 500 жилища да бъдат продадени на пазара. Комисията отбелязва също така, че закупуването на голяма част от продукцията на новото предприятие през първите години от неговото функциониране е намалило рисковете, които обикновено се свързват с нови инвестиционни проекти. По отношение на критерия за използването на държавни ресурси и приписването им на държавата в решението се посочва, във връзка с потенциалната помощ и по двата договора, че BIZKAILUR е дружество, което е изцяло притежавано и контролирано от публичните органи и изпълнява задачи, възложени му от държавата. Що се отнася до селективността, беше отбелязано, че договорите ясно облагодетелстват единствено Habidite и AFER group. По отношение на нарушаването на конкуренцията и ефекта върху търговията в Съюза е подчертано, че Habidite извършва дейност в строителния сектор, в който конкуренцията е много ожесточена и помощта за едно дружество може да нанесе вреда на дружества от други държави членки.
(36)
В решението за откриване бяха изразени съмнения по отношение на съвместимостта на помощта, която евентуално е включена в нотифицираните договори, с Договора съгласно критериите за съвместимост, определени в Насоките на Комисията за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (19), Регламент № (ЕО) 800/2008 на Комисията от 6 август 2008 година относно деклариране на някои категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 87 и 88 от Договора (20) и Временна рамка на Съюза за мерките за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (21).
IV. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(37)
Испанските органи не представиха мнение по решението за откриване (вж. съображение 3 по-горе), но изпратиха допълнителна информация в отговор на исканията на Комисията след решението за откриване, като отговориха също така на някои аргументи, изтъкнати от Habidite. Тези отговори и допълнителна информация са обобщени в съображения (48)-(54).
V. ПОЛУЧЕНИ МНЕНИЯ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(38)
Както е указано в съображения (3) и (6), Habidite представи мнението си по решението за откриване на 9 април 2010 г. и изпрати допълнителна информация и коментари на 27 юли 2010 г., 6 април 2011 г. и 7 юли 2011 г. С тези документи Habidite предостави важни фактологични елементи, които не бяха известни на Комисията към момента на приемане на решението за откриване, и изтъкна аргументи, оспорващи наличието на помощ в нотифицираните договори. Тези аргументи и допълнителните фактически данни, представени от Habidite, са обобщени в съображения (39)-(47).
(39)
Първо, Habidite заяви, че на датата на сключване на договорите за земята и жилищата (15 декември 2006 г.) е бил сключен и трети договор. С този трети договор (наричан по-долу „договор за помощ за обучение“) Diputación се е задължила да предостави на Habidite помощ за обучението на 1 100 нови заети лица в предприятието на Habidite. По-специално Diputación се е задължила да покрива разходите за обучението на 1 100 служителя, а Habidite, от своя страна, се е ангажирало да поддържа 1 100 нови работни места в продължение на най-малко 5 години. Договорът за помощ за обучение също de facto е прекратен поради неизпълнението на проекта на Habidite (вж. съображения (29)-(31)).
(40)
Второ, Habidite предостави документация, показваща, че с решение на Gobierno Vasco (баското правителство) от 30 декември 2008 г. на проекта на Habidite е била отпусната регионална помощ в общ размер от 6 млн. EUR в изпълнение на схема за групово освободена регионална помощ XR 175/2007 (22).
(41)
Трето, Habidite заяви, че след спирането на проекта на Habidite с писма от 6 февруари 2009 г. и 17 септември 2009 г. е подало административни жалби за неизпълнение от страна на Diputación и BIZKAILUR на поетите задължения по трите договора. Habidite заяви също така, че възнамерява да отнесе своите претенции пред компетентния испански съд.
(42)
Habidite твърди, че договорите за земята и жилищата не изпълняват кумулативните критерии за наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(43)
По отношение на елементите, включени в държавна помощ, различни от елемента на предимство, Habidite представи следните аргументи, важащи и за двата нотифицирани договора:
а)
двата договора не включват превеждането на държавни ресурси, тъй като - поради факта, че предвиждат пазарни сделки между несвързани страни - те не водят до загуба на публични средства (в съответствие с решението на Съда по дело PreussenElektra (23));
б)
не следва да се приема, че договорът за жилищата изпълнява критерия за селективност, просто защото договорът не е сключен въз основа на публичен търг. Съгласно Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 година относно обществените поръчки (25) такива договори могат да се сключват и направо, т.е. без публичен търг, когато това е обусловено от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права;
в)
от гледна точка на продуктовите характеристики и технологията на сглобяване уникалността на предварително изготвените модули на Habidite изключва възможността за нарушаване на конкуренцията или на търговията между държавите членки, които са засегнати. В дела N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman и N-04059 TDR Capital/Agelco испанският орган за защита на конкуренцията определи съответния пазар като „производство, продажба и отдаване под наем на модулни къщи“. Според това определение уникалността на модулите на Habidite предполага, че дружеството няма никакви преки конкуренти, които може да бъдат засегнати от двата договора. Освен това в решението на Комисията по дела M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) е установено, че пазарът на модулни сгради е местен или регионален, тъй като транспортните разходи изключват възможността за конкуриране на по-големи разстояния. При всички случаи цените на Habidite са били много конкурентни предвид технологичните характеристики на продукта.
(44)
Habidite излага също така конкретни подробни аргументи, опровергаващи твърденията, че всеки от двата нотифицирани договора би му осигурил предимство.
(45)
По отношение на договора за жилищата Habidite заявява по същество, че не е могло да извлече никакво предимство, защото определените продажни цени не са били над, а всъщност под пазарните равнища. По-специално:
а)
цените, които Habidite е щяло да получи съгласно договора за жилищата, по определение са били под пазарните равнища, като се има предвид, че къщите са щели да бъдат продават от BIZKAILUR по регулираните ценови равнища под пазарните, установени от закона за къщите, продавани при полузащитения режим (viviendas tasadas) - вж. съображения (14)-(19);
б)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, т.е. по 2 010,19 EUR/m2, е съпоставима със средните цени, които BIZKAILUR е заплащало по това време по сходни договори за строителството на жилища, които да се продават при защитен и полузащитен режим. Според Habidite например през 2007 г. BIZKAILUR е платило за изграждането на социални жилища в Lemoiz 2 277 EUR/m2, в Ziérbana 1 964 EUR/m2 и в Areatza 2 021 EUR/m2. През 2007 г. средната цена на къщите, продавани като viviendas tasadas в четири общини в Bizkaia е била 1 808,69 EUR/m2 за къщи от 84 m2 (27);
в)
при всички случаи Habidite би получило само съответно 83 % и 83,30 % от тази средна цена от 2 010,19 EUR/m2 (за жилища под 75 m2) на база на договора за жилищата - вж. съображения (24)-(25). В това отношение в решението за откриване погрешно е отбелязано, че 2 010,19 EUR/m2 е била цената, която Habidite е щяло да получи по договора;
г)
средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за изградените от Habidite жилища, е била доста под ценовите равнища за равностойни жилища, продавани свободно на пазара в провинцията. През 2007 г. средната цена на пазара в провинция Bizkaia е била 2 921,9 EUR /m2 (28).
(46)
По отношение на договора за земята Habidite твърди, че не би извлякло каквото и да било предимство, защото, според него, то е трябвало да заплати на BIZKAILUR не само действителните направени разходи за закупуването и адаптирането на земята, както е предвидено в договора, но също така разходите по финансирането, направени във връзка с тази операция.
(47)
Освен това Habidite оспорва изчислените от Diputación разходи за закупуване и адаптиране на земята. Според договора за земята BIZKAILUR е трябвало да купи само 101 403 m2 за този проект, а не 205 000 m2 както е посочено от Diputación. Освен това погрешни били и разходите за адаптиране на 254 785 m2 земя за промишлено използване, които според Diputación възлизат на 28,5 млн. EUR. Всъщност тези разходи съответстват на разходите, направени от Diputación за друг проект, а именно изграждането на магистрала Kadagua, участък Kastrexana Arbuio-Sodupe. Habidite твърди също така, че закупената за проекта Habidite земя е използвана незаконно за сметище, както е установено също така в решение на националния съд (Решение № 148/2010 на първоинстанционния съд на Barakaldo от 1 септември 2010 г.).
VI. ДОПЪЛНИТЕЛНА ИНФОРМАЦИЯ И ОТГОВОРИ НА МНЕНИЕТО НА HABIDITE, ПОЛУЧЕНИ ОТ ИСПАНСКИТЕ ОРГАНИ
(48)
В отговор на отправените от Комисията въпроси Diputación потвърди, че проектът на Habidite е бил спрян и поетите договорни задължения към Habidite по договорите за земята и за жилищата не са изпълнени.
(49)
Що се отнася до договора за помощ за обучение (вж. съображение (39) по-горе), Diputación обръща внимание на факта, че ангажиментът му за предоставяне на помощта за обучение за 1 100 служителя на предприятието на Habidite - съгласно член 10 от договора - е било обвързано със спазването на съответното законодателство, т.е. включително по подразбиране възможно уведомяване на Комисията или разрешение по силата на приложимите правила за държавна помощ. Diputación потвърждава, че въпросната помощ за обучение не е била изплатена.
(50)
Когато Diputación беше запитано за връзката между нотифицираните договори и регионалната помощ, отпусната през 2008 г. от баското правителство, и дали двата набора от мерки касаят един и същ инвестиционен проект, Diputación не изключи възможността инвестиционният проект да е един и същ, но отбеляза, че това не означава задължително, че допустимите инвестиционни разходи, които са били взети предвид през 2008 г. от регионалното правителство за помощта от 6 млн. EUR, са били същите допустими разходи на проекта във вида му през 2006 г., когато са подписани нотифицираните договори. По този въпрос Diputación се позовава на информацията, предоставена от баското правителство и от Habidite.
(51)
По въпроса за дължимото от Habidite погасяване по договора за земята и по-специално за твърдението на Habidite, че то е считало, че неговите задължения за погасяване са включвали разходите, свързани с финансирането за закупуването и адаптирането на земята, Diputación отбелязва действителната формулировка в договора за земята. Член 1, точка vi от договора за земята гласи следното: „Цената, която следва да бъде платена от [Habidite], е равна на действителните разходи, направени от BIZKAILUR S.A. […] за закупуването на земята, описана в […]“ (подчертаването е добавено).
(52)
Накрая, според информацията, която е на разположение на Diputación, Habidite и AFER group, като такива, не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента на сключването на двата нотифицирани договора.
(53)
Баското правителство на свой ред предостави информация относно регионалната помощ от 6 млн. EUR, предоставена на Habidite на 30 декември 2008 г., включително допустимите разходи, които са били взети предвид при отпускането на тази помощ. Категориите на допустимите разходи са посочени в таблицата по-долу:
Обща инвестиция (млн. EUR)
90,42
Разходи за научноизследователски и развойни дейности
13,71
Допустими разходи, от които:
76,71
ИТ
2,85
Земя
5,5
Сгради
34,76
Техническо оборудване
19,14
Машини
11,94
Други инсталации
0,737
ИТ оборудване
0,965
Допълнителна земя и сгради
3,9
Общи допустими разходи
72,8
Предоставена помощ
6
(54)
Тази помощ не е била изплатена. Според точка 65 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (29) на 19 февруари 2009 г. испанските органи представиха на Комисията информационния лист за отпуснатата помощ за големи инвестиционни проекти по схемата за разрешена регионална помощ, които не подлежат на нотифициране (30).
VII. ОЦЕНКА
(55)
В настоящото решение не са разгледани а) договорът за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на 15 декември 2006 г.; и б) регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната на Habidite group от баското правителство на 30 декември 2008 г., поради изложените по-долу причини.
(56)
Що се отнася до договора за помощ за обучение, сключен от Diputación и Habidite на същата дата, както и нотифицираните договори (вж. съображения (39) и (49)), Комисията отбелязва, че тази мярка не е била нотифицирана от испанските органи и не е включена в решението за откриване. Според установената практика (31) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за предоставянето ѝ. С член 10 от договора за помощ за обучение (вж. съображение (49)) ангажиментът за предоставянето на помощ за обучение е обвързан със спазването на съответното законодателство, включително правилата на Съюза за държавни помощи. Следва, че ангажиментът за изплащане на помощ за обучение, който е поет с посочения договор, не може да се счита за безусловен към момента на сключването на договора. Освен това испанските органи потвърдиха, че помощта за обучение, предвидена в споменатия договор, не е била изплатена. При всички случаи, тъй като проектът на Habidite в Alonsotegi не е осъществен, тази помощ няма вероятност да бъде предоставена в бъдеще.
(57)
В решението не е разгледана също така регионалната помощ от 6 млн. EUR, отпусната от баското правителство на Habidite на 30 декември 2008 г. (вж. съображения (40) и (50)). Следва да се отбележи обаче, че и двата нотифицирани договора, обхванати от настоящото решение, и регионалната помощ, отпусната през 2008 г., се отнасят за един и същ инвестиционен проект, т.е. създаването на предприятието за модули на Habidite в Alonsotegi. Баското правителство или Diputación не оспориха изрично това твърдение (вж. съображение (50)).
(58)
Според точка 66 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (32) испанските органи трябва да гарантират съответствието с разпоредбите за кумулиране на помощта, приложими за отпуснатата през 2008 г. регионална помощ.
(59)
В допълнение трябва да се напомни, че,в съответствие с предоставената от Diputación информация (вж. съображение (30)) закупуването на земята, необходима за инвестиционния проект, е започнало през май 2007 г. и до април 2008 г. последователно са били закупени няколко парцела земя за тази цел. Следователно изпълнението на проекта е започнало още през май 2007 г. Според точка 38 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (33), за да се гарантира стимулиращият ефект от регионалната помощ за инвестицията, помощ може да се отпуска по схеми за помощ само ако получателят на помощта е подал заявление за помощ и компетентните органи впоследствие са потвърдили в писмен вид, преди започването на работата по проекта, че по принцип той отговаря на условията за допустимост, определени в схемата.
(60)
Преди да бъде преценено наличието на помощ и нейното съответствие с Договора, Комисията трябва да определи приложимите правила за държавна помощ rationae temporis.
(61)
Договорите за земята и жилищата са подписани на 15 декември 2006 г., но са нотифицирани на Комисията за преглед едва през април 2009 г. Както вече беше посочено в съображение (56) по-горе, в съответствие с установената практика (34) държавната помощ се счита за отпусната в момента, в който е поет правно обвързващ, безусловен ангажимент за нейното предоставяне. В случая с двата нотифицирани договора този правно обвързващ, безусловен ангажимент е поет на 15 декември 2006 г., когато Diputación и BIZKAILUR са подписали двата нотифицирани договора. Следователно всяка помощ, свързана с двата договора, се счита за незаконосъобразна, тъй като е била отпусната в нарушение на задължението за уведомяване, предвидено в член 108, параграф 3 от Договора.
(62)
Според съдебната практика по делото CELF/SIDE (35) всяко последващо уведомяване или деклариране на съвместимост не отстранява незаконосъобразния характер на помощ, отпусната в нарушение на задължението за уведомяване или изчакване. Както е посочено в Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (36), правилата, които са приложими към незаконосъобразна помощ, са правилата, които са били в сила към момента на отпускането на помощта - в настоящия случай към 15 декември 2006 г. Тези принципи са утвърдени така също в точки 63 и 105 от Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (37) Следователно Комисията ще разчита на правилата за държавна помощ, които са били в сила към 15 декември 2006 г., когато са подписани двата нотифицирани договора, за преценката си относно наличието на помощ и съвместимостта.
VII.1. Наличие на помощ
(63)
С цел да установи дали разглежданите мерки включват държавна помощ Комисията следва да прецени дали те изпълняват кумулативните условия по член 107, параграф 1 от Договора. Тази разпоредба гласи, че „[о]свен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар“. По-долу последователно са разгледани тези кумулативни критерии за всеки от двата нотифицирани договора.
VII.1.1 Мярка 1: Договор за земята
(64)
Един от критериите за определяне дали дадена мярка включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора е използването на държавни ресурси, било то чрез отпускането на държавни ресурси или чрез пропуснати приходи за държавата. Освен това, в съответствие с установената практика (38) ресурсите на публични или частни предприятия, върху които публичните органи могат да упражняват контролиращо влияние, било то пряко или непряко, също отговарят на критериите за ресурси на държавата, тъй като те остават под публичен контрол и, следователно на разположение на компетентните публични органи. По този въпрос Комисията отбелязва следното в съображения (65) и (66).
(65)
Първо, договорът за земята е бил сключен от Diputación и BIZKAILUR заедно. В договора се съдържат няколко ясни указания, че в рамките на въпросния договор BIZKAILUR действа като „представител“ на Diputación. Договорът за земята е бил подписан от името на Diputación и BIZKAILUR от Diputado General (председателя) на Diputación. В точка 2 от преамбюла към договора за земята е посочено, че целите на публичната политика на Diputación, в качеството му на 100 % собственик на BIZKAILUR, включват насърчаването на нови и новаторски инвестиционни проекти, създаването на работни места и улесняването на достъпа до социални жилища за гражданите на провинция Bizkaia. В точка 5 от преамбюла към договора за земята е предвидено, че договорът е сключен с цел осъществяване, било то направо или чрез публични дружества като BIZKAILUR, на целите на икономическата и социалната политика, изложени в точка 2 от преамбюла.
(66)
Второ, ресурсите, които е трябвало да бъдат отделени от BIZKAILUR за изпълнението на неговите задължения за закупуване на земята за изграждане на предприятието на Habidite в Alonsotegi и за адаптирането ѝ за промишлено използване са били под контрола на Diputación. От 1999 г. нататък BIZKAILUR е било 100 % притежавано и контролирано от Diputación (39). Изпълнени са следните „органични“ и „структурни“ показатели, установени в решението по делото Stardust Marine (40), с които се определя дали действията на BIZKAILUR съгласно договора за земята могат да бъдат вменени на държавата:
а)
обхватът на действията на BIZKAILUR в рамките на договора за земята е бил определен от Diputación;
б)
за целите на настоящия договор BIZKAILUR е действало единствено от името на Diputación;
в)
специфичният характер на дейностите на BIZKAILUR, които са били насочени единствено към постигането на целите на публичната политика, показва, че това предприятие не е било обикновен пазарен оператор, който се конкурира при пазарни условия.
(67)
С оглед на посоченото в съображения (65) и (66) критерият за използване на държавни ресурси и вменяване на отговорност на държавата се счита за изпълнен в случая на договора за земята.
(68)
Комисията направи преглед на условията за погасяване на сумата за земята, която е трябвало да бъде предоставена от Diputación и BIZKAILUR за проекта на Habidite в Alonsotegi, както е установено в член 1, точки vi и vii от втора част от договора за земята (вж. също така съображение 20 по-горе), и на тази база отбелязва следното в съображения (69)-(83).
(69)
Съгласно член 1, точка vi от втора част от договора за земята цената, която Habidite е трябвало да плати за земята, закупена и адаптирана за промишлено използване от BIZKAILUR, е била „ефективните разходи, поети от BIZKAILUR […] за закупуването на земята […]“. Habidite твърди (вж. съображение (46)), че според него това би включило също така разходите за финансирането. Въпреки това такова тълкуване не е приемливо. Позоваването на „ефективните разходи, които са направени за закупуването на земята“, е достатъчно ясно не се нуждае от допълнително тълкуване: включва се само цената, която действително е платена от BIZKAILUR за закупуването на земята.
(70)
Следователно трябва да се заключи, че първо, тази формулировка ясно изключва ефективните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането на земята за промишлено използване.
(71)
Второ, механизмите за погасяване, предвидени в член 1, точка vii от втора част от договора за земята, т.е. четиригодишен „гратисен период“, и последващото разделяне на последователни четири годишни погасителни вноски в размер на 25 % от действително платената от BIZKAILUR цена за закупуването на земята на практика са равностойни на безлихвен заем. Не може да се тълкува, че формулировката на член 1, точка vii от договора за земята включва също така разходите за финансиране на равностоен заем, т.е. лихвата, която Habidite би платило за аналогичен заем от пазарен кредитор. Всъщност е съмнително, че някой частен оператор в ситуация, сходна с тази на BIZKAILUR, би се съгласил да не удържи от Habidite разходите за адаптирането на земята и, още повече, че би приел „гратисен период“ от 4 години за погасяването на цената за закупуване на земята и пълно погасяване в рамките на 7 години от датата на прехвърляне на Habidite на собствеността върху земята без да начисли лихва за това финансиране.
(72)
С оглед на констатациите в съображения (69)-(71) трябва да се заключи, че Habidite би извлякло предимство от договора за земята, което не би получило при нормални пазарни условия. Предимството се състои от следните два компонента:
а)
пропуснатата лихва за заем в размер на общите разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята в съответствие с този договор - заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановяваната сума); както и
б)
разходите, които BIZKAILUR би направило за адаптирането за промишлено използване на парцела земя с обща площ от най-малко 101 403 m2, който е необходим за проекта, както е посочено в член 1, точка ii) от договора за земята (т.е. най-малко 81 600 m2 за производствените постройки, 5 300 m2 за офисите и пристройките и 14 300 m2 за промишлено използване).
(73)
По отношение на първия компонент, т.е. пропуснатата лихва във връзка с погасяването на цената на закупената земя, Комисията изчислява, че тя би възлязла на нетен еквивалент на помощта (NGE) от 13,21 % от цената, заплатена от BIZKAILUR за закупуването на земята. Този NGE е изчислен съгласно посоченото в съображения (74)-(77).
(74)
Първо, определен беше лихвеният процент, приложим за подобни заеми въз основа на референтния лихвен процент, валиден за Испания през декември 2006 г. - 4,36 %, както е посочено в Съобщението на Комисията относно референтните лихвени проценти (41).
(75)
Второ, въз основа на Известието на Комисията за техническа корекция на метода за определяне на референтния и сконтовия лихвен процент от 1997 г. (42) (наричано по-долу „Известие на Комисията от 1997 г.“, в сила към момента на сключване на договора за земята) не е необходимо да се добавя към този референтен лихвен процент, за да бъде отразен кредитният рисков профил на Habidite. Според Известието на Комисията от 1997 г. се е считало, че референтните лихвени проценти отразяват средното равнище на лихвените проценти, начислявани в различните държави членки по средно- и дългосрочни заеми (пет до десет години), подсигурени с нормално обезпечение. Този общ принцип не е бил изменен изрично с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (43). В отсъствието на пряка информация за рейтинга на Habidite или AFER group според кредитния риск по това време Комисията счита, че може да се приеме, че към момента Habidite е отговаряло на условията за нормално дружество с нормално обезпечение. Всъщност и Diputación, и Habidite са били на едно мнение, че по това време Habidite и AFER group не са били предприятия в затруднения по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП (вж. съображение (52) по-горе).
(76)
Трето, брутният еквивалент на помощта, свързана с това споразумение за погасяване, беше коригиран, за да се вземе предвид корпоративният данък, който е трябвало да бъде платен от получателя и по това време в Испания е бил 35 %.
(77)
Полученият въз основа на елементите в съображения (74)-(76) нетен еквивалент на помощта за този субсидиран заем е определен в таблицата по-долу:
Размер на заема
100 %
Срок на заема
7 години
Гратисен период за погасяването
4 години
Референтен лихвен процент
4,36 %
Процент/допълнение
0
Общ приложим лихвен процент
4,36 %
Брутен еквивалент на помощта
20,33 %
Корпоративен данък
35 %
Нетен еквивалент на помощта (след данъка)
13,21 %
(78)
Комисията отбелязва също така, че страните оспорват действителните разходи за придобиването на земята за този проект, които са основата, на която се прилага нетният еквивалент на помощта (НЕП), за да се определи размерът на помощта. Както е посочено в съображение (30) по-горе, Diputación твърди, че до септември 2009 г. BIZKAILUR е платило 4,7 млн. EUR за закупуването на 205 000 m2 земя, като изчислява, че още 2,6 млн. EUR са щели да бъдат необходими за закупуването на останалите 95 000 m2, нужни за този проект. Habidite, от друга страна, твърди, че BIZKAILUR не е трябвало да закупува толкова голяма площ за този проект, тъй като в договора за земята са били предвидени едва 101 403 m2 (вж. съображение (47) по-горе).
(79)
Що се отнася до този спор, първо, Комисията отбелязва, че съгласно конкретната формулировка на член 1, точка ii) от договора за земята площта за проекта е трябвало да бъде общо „най-малко“101 403 m2. Второ, Комисията не може да изрази информирано становище по този въпрос въз основа на информацията, която е предоставена от страните в хода на официалната процедура по разследване. Тъй като обаче помощта съгласно договора за земята не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, въпросът с точната цена, която е трябвало да бъде възстановена от Habidite за закупуването на земята, може да остане нерешен. За целите на настоящото решение е достатъчно да се установи елементът на помощ, произтичащ от определените в договора за земята условия на погасяване.
(80)
Следователно този компонент на помощ е определен на 13,21 % от разходите, които е трябвало да бъдат възстановени на BIZKAILUR за закупуването на необходимата за проекта на Habidite земя съгласно условията на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята. Така определеният размер съответства на пропуснатата лихва от страна на BIZKAILUR, която би била начислена от пазарен оператор по заем със срок от 7 години, гратисен период от 4 години и 4 равни годишни погасителни вноски (всяка от 25 % от възстановената сума). Основата за изчислението на този компонент на помощ са действителните разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за закупуването на земята, предвидени във втора част, член 1, точка ii) от договора за земята.
(81)
Подобни са разсъжденията и по отношение на другия компонент на помощ в договора за земята, т.е. разходите за адаптиране на земята за промишлено използване - които според договора за земята не е трябвало да се възстановяват на BIZKAILUR (в тази връзка вж. съображения (69) и (70)). В тази връзка страните отново имат разногласия по отношение на сумата. Според Diputación през март 2009 г. тези разходи са били изчислени на 28,5 млн. EUR (вж. съображение (30)). Habidite обаче счита, че това изчисление е преувеличено (вж. съображение (47)), отчасти защото BIZKAILUR е закупило повече земя от необходимата за този проект съгласно договора за земята и отчасти защото то е използвало част от вече закупената за проекта земя за други цели, напр. за сметище.
(82)
Отново, предвид факта, че помощта не е изплащана и не е необходимо да се възстановява, за целите на настоящото решение е достатъчно да се определи този компонент на помощ в договора за земята: той включва общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на парцела за проекта съгласно условията на член 1, точка iii), втора част от договора за земята - разходи, които съгласно член 1, точка vi) от втора част от договора не е трябвало да се възстановяват от Habidite на BIZKAILUR.
(83)
Комисията стига освен това до заключението, че установеното в съображения (68)-(77) предимство, състоящо се от двата компонента, посочени в съображения (80) и (82), трябва да се счита за селективно, доколкото според договора за земята то е щяло да бъде предоставено на един конкретен получател на помощта, а именно Habidite и AFER group, към която то принадлежи.
(84)
Както е посочено в съображение (43), Habidite твърди, че нотифицираните договори не нарушават конкуренцията, защото: а) съответният пазар е ограничен до „производството, продажбата и отдаването под наем на предварително изготвени модули“ и б) уникалните характеристики на предварително изготвените модули на Habidite предполагат, че дружеството няма конкуренти.
(85)
Комисията не може да приеме изтъкнатите от Habidite аргументи. Дори ако предварително изготвените модули на Habidite могат да се считат за уникален по своите характеристики продукт, в настоящия случай съответният продуктов пазар трябва да бъде определен в по-широк смисъл, а именно като пазара на строителството и продажбата на жилища като цяло, включващ както жилищата, продавани на свободния пазар, така и жилищата, продавани на регулирания сегмент от пазара (жилищата за социално настаняване).
(86)
Както твърди самото Habidite, цените на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на BIZKAILUR, могат да бъдат съпоставени с цените на къщите, продавани на свободния пазар, или с тези, които в крайна сметка се продават при защитен или полузащитен режим. Фактът, че BIZKAILUR е имало договори и със строители, различни от Habidite, за изграждането на други къщи за продажба при полузащитен режим, показва, че другите строители по това време действително са се конкурирали с Habidite за предоставянето на BIZKAILUR на къщи, които да се продават при защитен или полузащитен режим.
(87)
Освен това в представения на баското правителство бизнес план в подкрепа на заявлението си за регионална помощ през 2008 г. (от ноември 2008 г., на стр. 10-12) самото Habidite посочва, че се конкурира със строители на традиционни къщи на няколко регионални пазара в Испания, на които е възнамерявало да продава своите продукти (включително по-специално Страната на баските, Навара, Кантабрия, Ла Риоха, Мадрид и Каталуня, но също така в по-малка степен и други испански comunidades autónomas). По негови преценки в резултат на това общият му пазарен дял на испанския пазар (проекти на свободния пазар плюс такива за социално настаняване) би се повишил от 0,4 % през 2011 г. на 1 % за периода 2012-2016 г. За 2011 г. например Habidite изчислява, че общият брой на къщите, които е трябвало да бъдат продадени на целия испански пазар, би бил приблизително 320 000 къщи, от които - с продукцията си от 1 403 къщи през 2011 г. - то би заело пазарен дял от 0,4 %. Що се отнася до пазара по-специално в Страната на баските, Habidite изчислява пазарен дял от 0,5 % през 2011 г. и до 2,8 % от 2014 г. нататък, като допуска, че общото годишно търсене на жилища в този регион би било 8 000 къщи за периода 2011-2016 г.
(88)
Според установената съдебна практика помощта следва да се счита за нарушаваща конкуренцията, ако укрепва финансовото положение и възможностите на дружеството получател по отношение на тези на конкурентите, които не получават помощ (44). С оглед на този принцип и на горните съображения следва да се заключи, че предоставената на Habidite и AFER group помощ посредством договора за земята би оказала нарушаващо въздействие върху конкуренцията, защото би позволила на Habidite да намали своите инвестиционни разходи, които обикновено са за сметка на самото дружество, и по-този начин да получи конкурентна преднина пред действителните и потенциалните конкуренти.
(89)
По същия начин, както е посочено в съображения (83)-(87), не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент, че съответният географски пазар по-специално на сглобяемите къщи е само местен или регионален поради разходите, свързани с транспортирането на предварително изготвените модули. Поради географската близост на Страната на баските до други държави членки и до морето допълнителните транспортни разходи вероятно не биха били решаващи за отстраняване на потенциалните конкуренти на Habidite в тази comunidad autónoma. Обратно, транспортните разходи не биха били пречка Habidite да се конкурира за изграждането на жилища в близки държави членки.
(90)
Според същата съдебна практика като посочената в съображение (88), когато държавната помощ укрепва финансовото положение на дадено дружество в сравнение с други конкуренти в рамките на търговията в Съюза, последната трябва да се счита за нарушена от помощта. Помощта може да бъде такава, че да засегне търговията в рамките на Съюза, дори ако самото предприятие получател не участва в трансгранични дейности (45).
(91)
Въз основа на изложеното в съображения (89) и (90) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, е могла да засегне търговията между държавите членки.
VII.1.2 Мярка 2: Договора за жилищата
(92)
Изложеното в съображения (64)-(67), (83)-(88) и (89)-(90) относно критериите за използване на държавни ресурси и приписването им на държавата, нарушаването на конкуренцията и засягането на търговията в рамките на Съюза в определението на държавна помощ важи също така, mutatis mutandis, за договора за жилищата. Следователно в съображения (93)-(96) ще бъде разгледан само критерият за селективно предимство.
(93)
Както е обяснено в съображение (45), Habidite твърди, че договорът за жилищата не му предоставя каквото и да било предимство, защото по същество цените, които е трябвало да бъдат платени от BIZKAILUR за 1 500 жилища, които са щели да бъдат изградени от Habidite съгласно въпросния договор, в действителност са били под пазарните равнища.
(94)
По-специално Habidite първо твърди, че 1 500 къщи, които е трябвало да бъдат доставени от Habidite по този договор, са щели да бъдат продадени от BIZKAILUR при полузащитен режим (като viviendas tasadas) на максимална цена, ограничена от приложимия регионален закон до 1,7 пъти от цената, установена със Заповедта на баското правителство от 1 август 2004 г. и последователно индексирана въз основа на индекса на потребителските цени (IPC), определен от Испанския национален статистически институт (в това отношение вж. съображения (17) и (18)). Следователно средната цена, която BIZKAILUR е щяло да получи за 1 500 жилища, е била 2 010,19 EUR/m2, което е под средната цена за къщите, продавани свободно на пазара в провинция Bizkaia през 2007 г. - 2 921,9 EUR/m2 Освен това Habidite би получило съответно само 83 % и 83,30 % (в случая на 750 къщи под 75 m2) от 2 010,19 EUR/m2, които е щяло да получи самото BIZKAILUR от продажбата на тези къщи при полузащитен режим.
(95)
Второ, Habidite твърди, че цената, която би получило за 1 500-те къщи от BIZKAILUR съгласно договора за жилищата, е била съпоставима с цените, получавани от други строителни дружества, сключили подобни договори с BIZKAILUR през разглеждания период (примери са посочени в съображение (45)).
(96)
Накрая, Habidite твърди също така, че съгласно Законодателен указ 78/1986 и член 31 от Директива 2004/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 31 март 2004 г. за обществените поръчки (46) подобни договори могат да се сключват така също направо, т.е. без публичен търг, когато това е обосновано от техническия характер на проекта или за защита на изключителни права.
(97)
След оценка на предоставените от Habidite информация и аргументи Комисията прави следните забележки в съображения (98)-(107).
(98)
Първо, следва да се отбележи, че информацията относно средните цени, получавани от други строителни дружества, които са сключили сходни договори с BIZKAILUR, се основава единствено на публикувани в пресата данни. Комисията не получи пряка информация по този въпрос от Diputación - например под формата на копия на сходни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества. При всички случаи ценовите изчисления, предоставени както от Habidite, така и от Diputación, се отнасят до 2006 г. и 2007 г., докато според член А, буква в) от договора за жилищата и публично оповестения през 2009 г. бизнес план на Habidite 1 500-те къщи е трябвало да бъдат доставени на BIZKAILUR през периода 2009-2011 г.
(99)
Дори ако се приеме, че цените, които Habidite е цяло да получи от BIZKAILUR за 1 500-те къщи въз основа на разглеждания договор, са съпоставими с получените от други строителни дружества от BIZKAILUR въз основа на сходни договори, и при всички случаи са били под наблюдаваните на свободния пазар цени за такива къщи, този аргумент не е достатъчен, за да може Комисията да заключи, че Habidite не е получило предимство от този договор. Както е отбелязано също така в решението за откриване (47), предимството, извлечено от Habidite от този договор, се състои главно във факта, че договорът е обезпечил продажбата на значителна част от първоначалната му продукция, като по този начин значително са намалени рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, които по определение са дори по-високи при пускането на нов продукт, каквито са модулите на Habidite.
(100)
Всеизвестен е фактът, че конкуренцията на испанския строителен пазар по това време е била много ожесточена и продължава да е такава. Фактът, че BIZKAILUR е сключил договор за 1 500 жилища с Habidite, предоставя на Habidite съвсем не незначително предимство спрямо неговите конкуренти, дори ако се вземе предвид само търсенето на строителство на къщи, които да се продават при защитен и полузащитен режим.
(101)
Фактът, че, както отбелязва Diputación, в съответствие с Plan Foral (вж. съображение (19)) BIZKAILUR е трябвало да осигури общо 3 000 къщи, които да се продават при защитен режим през периода 2004-2007 г., е подходяща илюстрация, че броят на къщите, за които е сключен договор с Habidite, не е незначителен. Вярно е, че Plan Foral обхваща периода 2004-2007 г., докато 1 500-те жилища, за които BIZKAILUR е сключило договор с Habidite, е трябвало да бъдат доставени през периода 2009-2011 г. (според бизнес плана на дружеството във версията му, оповестена през 2009 г.). Все пак това дава представа за общия брой на къщите, които BIZKAILUR е възнамерявало да продаде при защитен режим към момента на сключване на договора за жилищата.
(102)
Този елемент трябва да бъде оценен с оглед на съотношението на къщите, за които е сключен договор от Diputación и BIZKAILUR, към изчислената обща продукция на Habidite за съответния период. Според оповестения през 2009 г. бизнес план Habidite изчислява, че през 2009 г. цялата му продукция от 433 къщи би трябвало да бъде изкупена единствено от BIZKAILUR. През 2010 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 670 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да възлезе на 1 113 къщи. През 2011 г. BIZKAILUR е трябвало да закупи 342 къщи, докато общата продукция на Habidite е трябвало да бъде 3 151 къщи. Това показва, че към момента на сключване на договора за жилищата самото Habidite е считало, че Diputación и BIZKAILUR ще изкупуват значителен дял от продукцията през първите 2 години на производство на фабриката на Habdite в Alonsotegi (2009 г. и 2010 г.). Това потвърждава заключението, че договорът за жилищата значително е намалил рисковете, присъщо свързани с нов инвестиционен проект, по-специално с пускането на пазара на нов продукт (модулите на Habidite).
(103)
Друг признак, че посредством този договор Habidite би се освободило от значителна част от риска, свързан с продажбата на неговия продукт на пазара, произтича от собствения бизнес план на Habidite (от ноември 2008 г.), който е бил представен за целите на получаване на регионална помощ през 2008 г. В този бизнес план Habidite изчислява, че общото търсене на къщи, които ще се продават на регулирания пазар в цялата Страна на баските през периода 2011-2016 г., ще бъде приблизително 8 000 къщи годишно. В същия бизнес план се споменава, че Habidite възнамерява приоритетно да продава на регулирания сегмент от пазара (социално настаняване) както в Страната на баските, така и в други региони на Испания. По-специално през 2011 г. Habidite предвижда, че ще продаде 289 къщи на регулирания пазар в Испания от общата продукция в размер на 1 403 къщи през същата година. Това показва, че след края на договора за жилищата (тъй като 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, е трябвало да бъдат предадени най-късно до май 2011 г.) делът на къщите, които Habidite се е надявало да продаде на регулирания пазар от своето общо годишно производство, т.е. 289 къщи от обща продукция от 1 403 къщи, е било много по-ниско от същото съотношение през първите три години от функционирането на предприятието на Habidite в Alonsotegi, които са били обхванати от договора за жилищата.
(104)
Друг важен аспект е действителното търсене на социални жилища в провинция Bizkaia, което е било обхванато от BIZKAILUR посредством договора за жилищата. Конкретни доказателства не са предоставени нито от Diputación, нито от Habidite по отношение на действителното търсене на социални жилища, които следва да бъдат покрити от BIZKAILUR посредством договора за жилищата, сключен с Habidite при дадените условия. Както беше споменато в съображение (98), 1 500-те къщи, предвидени в разглеждания договор, е трябвало да бъдат предадени през периода 2009-2011 г. Освен това Diputación не твърди, че договорът е бил сключен с цел предоставянето на услуга от общ икономически интерес като социалното настаняване. Следва да се отбележи също така, че договорът за жилищата не е сключен след провеждането на публичен търг, макар че, според предоставената от самото Habidite информация, ако се разгледат други подобни договори, сключени от BIZKAILUR с други строителни дружества, изглежда, че BIZKAILUR е трябвало да възложи този договор чрез тръжна процедура.
(105)
От тази гледна точка не може да се приеме изтъкнатият от Habidite аргумент (вж. съображение (96)), че специалният технически характер на този проект е позволил прякото сключване на договора без публичен търг. Първо, разпоредбите, на които се позовава Habidite, не се отнасят до ситуации като настоящата, в които специалният характер на проекта се състои във въвеждането на пазара на нов продукт. Предметът на договорите за къщите е бил закупуването на къщи, които след това да бъдат продавани при полузащитен режим на граждани в неравностойно положение. Използваната технология за изграждането на подобни къщи не е от значение и построените жилища с предварително изготвени модули са били в пряка конкуренция с жилищата, изградени посредством традиционни методи. Второ, в доклад от януари 2009 г. (48) Tribunal Vasco de Cuentas Públicas (Баската сметна палата) изразява съмнения относно законността на договорите за земята и жилищата в контекст, в който обръща внимание на публичните договори, сключени в нарушение на принципите на прозрачност и конкурентни тръжни процедури.
(106)
Според решението по делото P&O Ferries (49) самият факт, че публичен орган закупува стоки при пазарни ценови условия, не е достатъчен, за да може да се направи заключение, че сделката е между несвързани лица, ако държавата не е имала действителна нужда от тези стоки, по-специално когато договорът за тези стоки е сключен без публичен търг. В настоящия случай липсата на информация за реалната нужда на BIZKAILUR да продаде 1 500-те поръчани къщи при полузащитен режим през периода 2009-2011 г., в съчетание с отсъствието на публичен търг, са признаци, че сделката не е била сключена при пазарни условия.
(107)
С оглед на изложеното в съображения (97)-(106) Комисията стига до заключението, че договорът за жилищата не може да се счита за нормална пазарна операция. Обратно, договорът предоставя предимство на Habidite и AFER group, като ги освобождава от риска да продават своята продукция при пазарни условия в пряка конкуренция с други строители. Елементът на помощта тук е определен като печалбата, която е щяла да бъде получена от Habidite от продажбата на 1 500 жилища на Diputación и BIZKAILUR при условията на договора за жилищата, а именно разликата между цената, която е щяла да бъде получена от BIZKAILUR от продажбата на 1 500 къщи при ценовите условия, посочени в член А, буква д) от договора за жилищата, и производствените разходи на Habidite за 1 500 къщи. Предимството е селективно, тъй като според договора за жилищата е предоставено специално на Habidite и AFER group.
VII.1.3 Предварителни заключения
(108)
Въз основа на съображения (64)-(90) и (92)-(106) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, трябва да се заключи, че както договорът за земята, така и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(109)
В случая на договора за земята включената държавна помощ има два компонента:
а)
пропуснатата лихва по заем в размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е щял да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Пропуснатата лихва възлиза на НЕП от 13,41 % от разходите за закупуване на земята, които са заплатени от BIZKAILUR съгласно член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя с обща площ от най-малко 101 430 m2, както е предвидено в член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(110)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която би била получена от Habidite от продажбата на 1 500 къщи по споменатия договор, а именно разликата между посочената в член А, буква д) от договора за жилищата цена за 1 500 къщи и производствените разходи, направени от Habidite за производството на 1 500-те къщи.
VII.2. Съвместимост
(111)
В решението за откриване от 2 декември 2009 г. Комисията изразява съмнения, че включената в договорите за земята и жилищата помощ би могла да се сметне за съвместима с Договора при съответните правила, които са били приложими към момента на оценката, като се позовава по-специално на оригиналната Временна рамка (50), Насоките за ОиП от 2004 г., Насоките на Общността за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (51) и Общия регламент за групово освобождаване от 2008 г. (52)
(112)
Както е посочено в съображения (60)-(62) обаче, предоставената чрез договорите за земята и за жилищата помощ е била отпусната незаконосъобразно (т.е. преди да бъде нотифицирана до Комисията) на 15 декември 2006 г. Следователно нейната съвместимост трябва да бъде оценена въз основа на правилата за държавна помощ, които са били в сила към момента на отпускането ѝ.
(113)
От тази времева гледна точка съвместимостта на отпуснатата по договорите за земята и жилищата помощ не може да се разглежда в светлината на специалните правила, които се прилагат във връзка с кризата, тъй като те са приети и влезли в сила на по-късен етап.
(114)
Така също според Diputación към 15 декември 2006 г. Habidite и AFER group не са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП от 2004 г. Следователно те не са били допустими за помощ за оздравяване или преструктуриране към момента на сключване на договорите за земята и жилищата.
(115)
Договорите за земята и жилищата са сключени на 15 декември 2006 г. в подкрепа на нов инвестиционен проект в Alonsotegi - село, разположено в Gran Bilbao comarca - което по това време е било подпомаган район съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора (53). Следователно трябва да се провери дали предоставената по договорите за земята и жилищата помощ може да е била съвместима с Договора съгласно правилата за регионална помощ, които са били приложими към 15 декември 2006 г., а именно: Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. (54) (наричани по-долу „Насоките от 1998 г.“) и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. (55) (наричана по-долу „Рамката от 2002 г.“), и съгласно член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(116)
Регионалната инвестиционна помощ, за да бъде определена за съвместима с вътрешния пазар, трябва да отговаря на редица стандартни критерии за съвместимост, които, към момента на сключването на договора за земята на 15 декември 2006 г. са били определени в Насоките от 1998 г. По-специално помощта е трябвало да може да допринесе за регионалното развитие и да подпомага първоначален инвестиционен проект, работите по който са започнали едва след като получателят на помощта е представил заявление за помощ (стимулиращ ефект), инвестиционният проект е трябвало да е финансиран от получателя на помощта в размер на най-малко 25 % и инвестиционният проект е трябвало да бъде поддържан в рамките на подпомагания район, в който е разположен, в продължение на най-малко пет години. Освен това допустимите разходи, които следва да бъдат взети предвид за отпускането на помощта, е трябвало да бъдат ограничени до определени допустими разходи и помощта не е трябвало да се съчетава с друга помощ по такъв начин, че да се превиши приложимия таван за регионална помощ.
(117)
Според точка 2 от Насоките от 1998 г., като общо правило, ad hoc регионална помощ, предоставена на отделно предприятие или облагодетелстваща отделен сектор на дейност, не се счита за съвместима с Договора, тъй като по принцип нейното нарушаващо въздействие би превишило нейното положително въздействие върху регионалното развитие. Освен това е била забранена ad hoc помощта за предприятия в затруднение.
(118)
Испанските органи не са нотифицирали предоставената на Habidite помощ по договора за земята като отпусната по разрешена схема за регионална помощ. Тази помощ по-скоро представлява ad hoc мярка, която облагодетелства само Habidite и AFER group и косвено строителния сектор.
(119)
Въпреки това според същата точка 2 от Насоките от 1998 г. такава ad hoc помощ, облагодетелстваща само един сектор и предприятие може по изключение да бъде обявена за съвместима с Договора, ако може да бъде демонстрирано, че тя дава значителен принос за регионалното развитие, който превишава нейното нарушаващо въздействие върху търговията и конкуренцията в рамките на Съюза. Въпреки че испанските органи не са изложили никакви аргументи в това отношение, по своя инициатива и въз основа на информацията, с която разполага, Комисията все пак следва да провери дали са изпълнени условията за тази дерогация в случая на предоставената чрез договора за земята помощ.
(120)
Очевидно е, че договорът за земята е бил предназначен да подпомогне нов инвестиционен проект, т.е. новото предприятие на Habidite в Alonsotegi. Към момента е било преценено, че проектът ще създаде 1 100 преки нови работни места в подпомагания район и много вероятно така също значителен брой непреки работни места в същия район. Този елемент се потвърждава от факта, че съгласно паралелния договор за жилищата, новият инвестиционен проект би допринесъл така също за постигането на целите на регионалната политика, а именно осигуряването на социално настаняване за граждани в неравностойно положение в провинция Bizkaia. Освен това нито Habidite, нито AFER group са отговаряли на условията за предприятия в затруднение по смисъла на точки 9, 10 и 11 от Насоките за ОиП към момента, когато са били подписани договорите за земята и жилищата (вж. съображение (9)). Следователно Комисията стига до заключението, че в случая на договора за земята са изпълнени условията за изключение, предвидени в последния параграф на точка 2 от Насоките от 1998 г.
(121)
Според точка 4.4 от Насоките от 1998 г. понятието регионална помощ обхваща само помощ за първоначална инвестиция, която се определя като инвестиция в дългосрочен капитал, свързан с изграждането на ново предприятие, разширяването на съществуващо предприятие или започването на дейност, включваща основна промяна на производствения процес на съществуващо предприятие. Отпуснатата помощ по договора за земята отговаря на това определение, тъй като помощта е била отпусната в подкрепа на създаването на нов инвестиционен проект в Alonsotegi.
(122)
Според точка 4.5 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначална инвестиция следва да бъде предназначена единствено за покриване на допустимите инвестиционни разходи и, следователно, максималният размер на регионалната помощ е определен като процент от допустимите инвестиционни разходи. Според точки 4.5 и 4.6 от Насоките от 1998 г. категорията „допустими разходи“ на даден нов инвестиционен проект включва земя, сгради и съоръжения/машини, както и някои категории нематериални инвестиции (патенти, лицензи, ноу-хау) в размер до 25 % от стандартната база в случай на големи предприятия.
(123)
Следователно първо трябва да бъдат определени допустимите разходи по проекта на Habidite в Alonsotegi към 15 декември 2006 г.
(124)
Тъй като помощта, свързана с договора за земята, не е отпусната въз основа на предварително подадено заявление за помощ, по това време получателят на помощта не е представил информацията, която е необходима за установяването на допустимите разходи в даден нов инвестиционен проект в случаите на регионална помощ. Информацията, която е била на разположение на Diputación по въпроса с допустимите разходи, е посочена в съображение (12) по-горе, както следва:
Земя
4,8 млн. EUR
Промишлена сграда
22,5 млн. EUR
Адаптиране на земята (urbanización)
4,04 млн. EUR
Инсталации
24,0 млн. EUR
Общо
55,34 млн. EUR
(125)
Посочените категории разходи действително могат да се считат за „допустими разходи“ по смисъла на точка 4.5 от Насоките от 1998 г. Освен това, тъй като помощта, свързана с договора за земята, е била пряко свързана със закупуването и адаптирането за промишлено използване на земята за новия инвестиционен проект, тя удовлетворява също така и това изискване, произтичащо от точка 4.5 от Насоките от 1998 г.
(126)
Според точка 4.10 от Насоките от 1998 г. помощта за първоначални инвестиции следва да бъде обвързана с поддържането на въпросната инвестиция за минимален период от 5 години. Макар че това условие не е изрично наложено на Habidite в контекста на договора за земята, следва да се отбележи, в контекста на паралелния договор за помощ за обучение (описан в съображение (39) по-горе), който също е сключен на 15 декември 2006 г., и по отношение на същия инвестиционен проект, че Habidite се е ангажирало да поддържа 1 100 работни места за период от най-малко 5 години. Следователно Комисията стига до заключението, че точка 4.10 от Насоките от 1998 г. също е удовлетворена.
(127)
При липсата на информация за приблизителните разходи за заплати за 1 100-те служители в предприятието на Habidite в Alonsotegi Комисията не може да направи надеждна оценка на възможната съвместимост на помощта, отпусната по договора за земята, с точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г. относно създаването на работни места. Тъй като обаче помощта в договора за земята е била свързана със закупуването на земята, което е допустим разход, не е необходима оценка по точки 4.11-4.17 от Насоките от 1998 г.
(128)
Преди подписването на договора за земята инвестиционният проект на Habidite не е получавал никаква друга инвестиционна помощ, която следва да се вземе предвид за целите на оценяването на кумулативното въздействие по точка 4.18 от Насоките от 1998 г.
(129)
Точка 4.2 от Насоките от 1998 г. гласи, че схемите за помощ трябва да изискват подаването на заявление за помощ преди започването на работите по инвестиционния проект. Целта на тази разпоредба е да се гарантира, че регионална помощ се отпуска само ако има потвърдимо стимулиращо въздействие: ако работата по даден проект е започнала преди подаването на заявление за помощ, отпуснатата впоследствие регионална помощ очевидно не би имала стимулиращо въздействие, което ще рече, че проектът вероятно би бил осъществен дори без помощта.
(130)
По тази точка следва да се отбележи, първо, че договорът за земята е бил ad hoc мярка, а не помощ, предоставена по одобрена схема. Въпреки това стимулиращото въздействие е общ критерий за съвместимост по член 107, параграф 3, буква в) от Договора, който във всички случаи трябва да бъде потвърден за договора за земята. Въпреки че Diputación не е изтъкнала стимулиращото въздействие на тази мярка, по своя инициатива Комисията все пак следва да разгледа съответствието с това съществено важно условие за съвместимост.
(131)
Комисията счита, че условието за стимулиращо въздействие е изпълнено в случая с помощта, свързана с договора за земята, поради следните причини. Първо, макар че помощта не е била нотифицирана преди датата на предоставянето ѝ (15 декември 2006 г.), работата по проекта не е започнала преди предоставянето на помощта. Всъщност според предоставената от Diputación информация закупуването на необходимата за проекта земя, което може да се счита за начало на работата по този инвестиционен проект, е започнало едва през май 2007 г., т.е. след подписването на договора за земята на 15 декември 2006 г. Второ, фактът, че проектът на Habidite не е осъществен след прекратяването на договорите за земята и жилищата, може да се счита за потвърждение, че помощта е имала стимулиращо въздействие: без помощта проектът не е реализиран.
(132)
С точка 4.2 от Насоките от 1998 г. се изисква също така получателят на помощта да е осигурил за проекта самостоятелно финансово участие, което не включва помощ, в размер на най-малко 25 % от допустимите разходи. В случая с помощта, включена в договора за земята, това условие очевидно е изпълнено. Обявените от Diputación допустими разходи за този проект възлизат на 55 млн. EUR. Следователно Habidite е трябвало със собствени средства да финансира най-малко 25 % от тази сума, т.е. най-малко 13,75 млн. EUR. Комисията счита, че елементът на помощта в договора за земята, както е посочено в съображение (109) по-горе, не би трябвало да надхвърля 75 % от допустимите разходи - т.е. 41,25 млн. EUR - дори и в случай, в който целият размер на помощта би бил значително завишен, като се приеме, че помощта е включвала 28,2 млн. EUR действителни разходи за адаптирането на земята за промишлено използване плюс 0,98 млн. EUR (т.е. 13,41 % от общия размер от 7,3 млн. EUR на разходите за закупуването на земята според изчисленията на Diputación).
(133)
С оглед на изложеното в съображения (116)-(132) Комисията стига до заключението, че помощта, свързана с договора за земята, отговаря на условията за съвместимост според Насоките от 1998 г.
(134)
Информацията относно допустимите инвестиционни разходи, посочена в съображения (12) и (124), също показва, че инвестиционният проект на Habidite през декември 2006 г. е отговарял на условията за голям инвестиционен проект по смисъла на Многосекторната рамка от 2002 г. - общите допустими разходи за този проект превишават 50 млн. EUR. Следователно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, трябва да се разгледа също така от гледна точка на съответствието ѝ с условията на Рамката от 2002 г.
(135)
Максималният интензитет на помощта, който е бил приложим за Grand Bilbao comarca през декември 2006 г., изразен като НЕП, е бил 20 %. Въз основа на точка 21 от Рамката за 2002 г. и като се вземат предвид допустимите разходи за проекта на Habidite към 2006 г., както е посочено в съображение (12), максималният интензитет на помощта, който е разрешен за този проект, следва да е бил пропорционално намален по следния начин:
Допустими разходи
Коригиран таван на помощта
До 50 млн. EUR
10 млн. EUR (20 % - регионалния таван от 50 млн. EUR)
Между 50 млн. EUR и 100 млн. EUR
0,5 млн. EUR (10 % - половината от регионалния таван от 5 млн. EUR)
Част, превишаваща 100 млн. EUR
-
Общо
10,5 млн. EUR
(136)
Следва, че помощта, свързана с договора за земята, би била съвместима само до общ размер от 10,5 млн. EUR и несъвместима по отношение на всяка част, превишаваща 10,5 млн. EUR. Всъщност, както е посочено в съображения (78)-(82) и (109), размерът на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено поради спора относно действителните разходи, които е трябвало да бъдат направени от BIZKAILUR за изпълнение на договорните му задължения по закупуването и адаптирането за промишлено използване на парцела земя за създаването на предприятието на Habidite в Alonsotegi - спор, по който Комисията не може да даде информирано окончателно становище.
(137)
Първият компонент на помощта би представлявал 13,21 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята. Diputación твърди, че тези действителни разходи биха възлезли на обща сума от 7,3 млн. EUR, но Habidite счита, че тази оценка е завишена. Отбелязва се също така, че според предоставената от самото Diputación информация (вж. съображение (12)), в определен момент разходите за закупуване на земята са били изчислени на 4,8 млн. EUR. Накрая, изчислените през ноември 2008 г. разходи за закупуване на земята, посочени в бизнес плана на Habidite, който е подаден със заявлението му за регионална помощ през 2008 г., са били 5,5 млн. EUR.
(138)
Що се отнася до втория елемент на помощта, а именно общия размер на действителните разходи, направени от BIZKAILUR за адаптирането за промишлено използване на въпросния парцел земя, Diputación ги оценява на 28,5 млн. EUR през март 2009 г., като заявява също така, че в даден момент тези разходи са били оценени на едва 4,04 млн. EUR (вж. съображение (12)).
(139)
В заключение, въз основа на наличната информация не може да се изключи с абсолютна сигурност, че помощта, свързана с договора за земята, не би надвишила допустимия размер за този проект от 10,5 млн. EUR.
(140)
В точка 24 от Рамката от 2002 г. са определени допълнителни условия за съвместимост на мерките, когато размерът на помощта превишава максималната допустима помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в същия подпомаган район. В нашия случай, въз основа на точка 21 от Рамката от 2002 г. максималната разрешена помощ за инвестиция от 100 млн. EUR в Gran Bilbao comarca към декември 2006 г. е била 15 млн. EUR (състояща се от 10 млн. EUR, представляващи 20 % от първите 50 млн. EUR, плюс 5 млн. EUR, представляващи 10 % от следващите 50 млн. EUR).
(141)
Както вече беше обяснено в съображения (78)-(82), въз основа на наличната информация общият размер на помощта, свързана с договора за земята, не може да бъде точно определен количествено. Въпреки това Комисията не може да изключи, че размерът на помощта може да е превишил тавана от 15 млн. EUR. При тези обстоятелства Комисията провери дали в случая на договора за земята са били изпълнени двете допълнителни условия за одобряване на такава помощ.
(142)
Първото условие е получателят на помощта да не е превишил 25 % от продажбите на въпросния продукт преди или след инвестицията. Второто условие е, че създаденият производствен капацитет от инвестиционния проект не трябва да превишава 5 % от съответния пазар. Според точка 24 от Рамката от 2002 г. съответните държави членки носят тежестта за доказване на изпълнението на тези условия. В настоящия случай испанските органи не предоставиха информация, която да даде възможност на Комисията да провери дали всяко от тези две допълнителни условия е било изпълнено.
(143)
Въпреки това, въз основа на прогнози за пазарните проценти, предоставени от Habidite през ноември 2008 г. за целите на получаването на регионална помощ през 2008 г. (вж.съображение (87)), дружеството е определило своя собствен дял от целия испански пазар на строителство на къщи (свободен пазар с включен сегмент на социално настаняване) на [0,1-1,0] % през 2011 г., т.е. след добавянето на новия производствен капацитет посредством разглеждания инвестиционен проект, като очакванията са били за повишение до [0,5-1,5] % от 2012 г. нататък. Ако се разглежда само баският пазар, делът на Habidite през 2011 г. на свободния сегмент от строителния пазар би бил [0,1-1,0] % с очакване за покачване до [2,0-3,0] % от 2014 г. нататък.
(144)
Предвид тези изчисления, които не се поставят под съмнение от никоя друга информация на разположение на Комисията, може да се допусне, че през декември 2006 г. Habidite не би превишило таваните за пазарен дял и капацитет, определени в точка 24 от Рамката за 2002 г. по отношение на инвестицията, подпомогната с договора за земята.
(145)
В заключение условията за съвместимост според Рамката от 2002 г. също биха били удовлетворени за частта от помощта, свързана с договора за земята, която не превишава разрешения размер от максимум 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, не би била съвместима с Договора, тъй като не би изпълнила условията за съвместимост според Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г.
(146)
Тъй като помощта не е била изплатена и възстановяване не е необходимо, тези заключения относно съвместимостта на помощта, свързана с договора за земята, са достатъчни за целите на настоящото решение.
(147)
Комисията обръща внимание на компетентните испански органи върху факта, че включената в договора за земята помощ трябва да бъде взета предвид при разглеждането на съответствието с правилата за кумулиране на помощта с оглед на регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия проект. Това е необходимо също така, като се има предвид, че както помощта по договора за земята, така и регионалната помощ за 2008 г. обхващат допустими разходи за закупуването и адаптирането на същия парцел земя. Отбелязва се отново, че работите по този инвестиционен проект са започнали през май 2007 г., а заявлението за регионална помощ за 2008 г. е подадено през 2008 г.
(148)
Както е посочено в съображения (93)-(107), включената в договора за жилищата помощ понижава рисковете за първоначалната инвестиция, като обезпечава продажбата на значителна част от първоначалната продукция на новото предприятие, и също така предоставя предимство на Habidite пред други конкуренти, тъй като Habidite без публичен търг е получило договор за доставка на 1 500 жилища на публичните органи, които да се продават при полузащитен режим. Свързаната с договора за жилищата помощ е определена като печалбата, която Habidite би извлякло от закупуването на 1 500 къщи от Diputación и BIZKAILUR, а именно разликата между цената, на която последното би продало къщите, и собствените разходи на Habidite за производството на тези къщи.
(149)
Според Насоките от 1998 г. регионалната помощ е свързана с допустими разходи. Макар че е вярно, че точка 4.2 от тези Насоки не ограничава формите, в които може да бъде предоставена помощта, от точка 4.5 и от цялото съдържание на Насоките става ясно, че инвестиционната помощ трябва да подпомага допустими инвестиционни разходи. Според точка 4.5 от същите Насоки за целите на предоставянето на регионална помощ могат да се вземат предвид само разходи за закупуване на активи като земя, сгради и съоръжения/машини. Според точка 4.6 чрез регионална помощ могат да се подпомагат също така и други разходи като такива за придобиването на патенти, лицензи и ноу-хау.
(150)
Предвид характера ѝ обаче помощта, отпусната чрез договора за жилищата, не подпомага такива допустими разходи. Предназначението на тази помощ по-скоро е да намали текущите разходи за дейността на получателя на помощта. Според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. като общо правило оперативната помощ е забранена и само по изключения се допуска в региони, които са подпомагани по член 107, параграф а) от Договора. Проектът на Habidite обаче е трябвало да бъде осъществен в район, който е подпомагат по член 107, параграф 3, буква в), а не по член 107, параграф 3, буква а) от Договора.
(151)
Следователно Комисията стига до заключението, че включената в договора за жилищата помощ отговаря на изискванията за оперативна помощ, която според точка 4.15 от Насоките от 1998 г. не би била съвместима с Договора.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(152)
С оглед на горната оценка в съображения (63)-(151) и без да се засягат каквито и да било допълнителни констатации по отношение на съвместимостта със законодателството на ЕС в областта на обществените поръчки, Комисията стига до заключението, че договорът за земята и договорът за жилищата включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
В случая на договора за земята помощта се състои от два компонента:
а)
пропусната лихва за заем в общ размер на разходите, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за проекта на Habidite, който е трябвало да бъде предоставен без лихва за период от 7 години с гратисен период от 4 години. Тази пропусната лихва възлиза на НЕП в размер на 13,41 % от разходите за закупуване на земята, направени от BIZKAILUR въз основа член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено ползване на въпросния парцел земя, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във член 1, точка iii) от втора част от договора за земята.
(154)
В случая на договора за жилищата елементът на помощта включва печалбата, която са щели да получат Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación и BIZKAILUR, което означава разликата между цената, на която последното е трябвало да продаде къщите съгласно условията на договора за жилищата, и разходите, направени от Habidite за строителството им.
(155)
Наличната информация не дава възможност за точно количествено определяне на размерите на помощта, включена в договорите за земята и жилищата. За целите на настоящото решение обаче количествено определяне на помощта не е необходимо: помощта не е била изплатена и, следователно, няма нужда да се възстановява.
(156)
Подчертава се също така, че договорите за земята и жилищата са свързани с незаконосъобразна помощ. Свързаната с двата договора помощ е предоставена на 15 декември 2006 г. в нарушение на предвиденото в Договора задължение за предварително уведомяване. С оглед на решението по делото на CELF/SIDE (56) последващото нотифициране на двата договора и констатацията за частична съвместимост на включената в договора за земята помощ до разрешения размер от 10,5 млн. EUR не отстраняват незаконосъобразния характер на помощта. Комисията изисква компетентните испански органи да понесат всички необходими правни последици от незаконосъобразния характер на помощта, включена в договорите за земята и жилищата.
(157)
Предоставената чрез договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките от 1998 г. и Рамката от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Частта от предоставената по договора за земята помощ, която може да превишава този разрешен размер, не е съвместима с Договора.
(158)
Предоставената чрез договора за жилищата помощ представлява оперативна помощ, която не е съвместима с Договора в своята цялост според точка 4.15 от Насоките от 1998 г.
(159)
Констатациите в настоящото решение относно наличието на помощ в договора за земята са от значение за регионалната помощ за 2008 г., предоставена от баското правителство за същия инвестиционен проект. Отбелязва се, че работата по този инвестиционен проект е започнала през май 2007 г., което ще рече - преди подаването на заявление за регионална помощ за 2008 г.
(160)
Получателите на помощта, предоставена чрез договорите за земята и жилищата, са Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, които са страни по договорите за земята и жилищата и са свързани по силата на член 3, параграф 2 и член 3, параграф 3, точка 3 от приложението към Препоръка на Комисията от 6 май 2003 г. относно определението на микропредприятията, малките и средните предприятия (57),
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Двата договора, нотифицирани от Кралство Испания на 15 април 2009 г. и сключени на 15 декември 2006 г. между Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A., от една страна, и Habidite Technologies País Vasco S.A. и AFER group, от друга страна, включват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
Член 2
Включената в нотифицираните договори помощ е незаконосъобразна, тъй като е предоставена преди да бъде изпълнено задължението за уведомяване съгласно член 108, параграф 3 от Договора.
Член 3
Свързаната с договора за земята помощ включва:
а)
пропуснатата лихва от Diputación и BIZKAILUR за безлихвен заем в размер на действителните разходи за закупуването на земята, който е трябвало да бъде погасен след гратисен период от четири години на четири равни годишни вноски от по 25 % всяка. НЕП на подобен безлихвен заем би бил 13,41 % от действителните разходи, направени от BIZKAILUR за закупуването на земята за този проект въз основа на член 1, точка ii) от втора част от договора за земята;
б)
общите действителни разходи, които BIZKAILUR е щяло да направи за адаптирането за промишлено използване на земята, която е трябвало да бъде закупена за този проект, с площ от най-малко 101 430 m2, както е посочено във втора част, член 1, точка iii) от договора за земята.
Член 4
Свързаната с договора за жилищата помощ се състои от печалбата, която биха получили Habidite и AFER group от продажбата на 1 500-те къщи, поръчани от Diputación Foral de Bizkaia и BIZKAILUR S.A. по разглеждания договор. Тази печалба се определя като разликата между получената от Habidite цена от BIZKAILUR въз основа на член А, буква д) от посочения договор и собствените разходи на Habidite за построяването на 1 500-те къщи.
Член 5
Включената в договора за земята помощ е съвместима с Договора съгласно Насоките за национална регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. до разрешения размер от 10,5 млн. EUR. Помощта, която превишава този таван, е несъвместима с Договора.
Член 6
Включената в договора за жилищата помощ не е съвместима с Договора съгласно точка 4.15 от Насоките за национална регионална помощ от 1998 г., тъй като представлява оперативна помощ.
Член 7
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2012 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012,
valtiontuesta SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 4194)
(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2013/198/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee tukea C 37/09, (ex Ν 226/09) (2),
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
(1)
Espanjan viranomaiset ilmoittivat 15 päivänä huhtikuuta 2009 oikeusvarmuuden vuoksi kahdesta sopimuksesta, jotka oli tehty 15 päivänä joulukuuta 2006 yhtäältä Bizkailur S.A. -nimisen yhtiön, jäljempänä ’Bizkailur’, ja Diputación Foral de Bizkaian (Vizcayan maakuntaneuvosto), jäljempänä ’Diputación’, ja toisaalta yksityisten yritysten Habidite Technologies País Vasco S.A., jäljempänä ’Habidite’, Grupo Empresarial AFER S.L., jäljempänä ’Afer-konserni’, ja Habidite-konsernin välillä.
(2)
Komissio päätti 2 päivänä joulukuuta 2009 aloittaa ilmoitettujen sopimusten osalta perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’ (3). Menettelyn aloittamispäätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä12 päivänä maaliskuuta 2010 (4).
(3)
Espanjan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä. Habidite esitti huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä 9 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Huomautukset toimitettiin 15 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Espanjan viranomaisille, jotka vastasivat niihin 12 päivänä toukokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Muut kolmannet osapuolet eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä.
(4)
Habidite pyysi 6 päivänä syyskuuta 2010 oikeutta tutustua Espanjan viranomaisten toimittamaan asiakirja-aineistoon asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (5) nojalla. Pyynnön johdosta komissio kuuli Espanjan viranomaisia 10 päivänä syyskuuta 2010. Espanjan viranomaiset vastasivat 13 päivänä syyskuuta, etteivät ne vastustaneet Habiditen oikeutta tutustua pyytämiinsä asiakirjoihin. Pyydetyt asiakirjat toimitettiin Habiditelle 7 päivänä lokakuuta 2010.
(5)
Komissio pyysi Espanjan viranomaisilta lisätietoja 28 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 26 päivänä heinäkuuta 2010, sekä 8 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 14 päivänä tammikuuta 2011.
(6)
Habidite toimitti lisähuomautuksia ja -tietoja 27 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 3 päivänä marraskuuta 2011, 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä ja 13 päivänä huhtikuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, johon Espanjan viranomaiset vastasivat 30 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä ja 6 päivänä kesäkuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, sekä 7 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Komission yksiköt ja Habiditen edustajat kokoontuivat 3 päivänä helmikuuta 2011 Brysselissä Habiditen pyynnöstä.
II. TAUSTA
(7)
Tämän päätöksen kohteena olevat kaksi sopimusta tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006 yhtäältä Bizkailurin ja Diputaciónin ja toisaalta Habiditen, Afer-konsernin ja Habidite-konsernin välillä.
(8)
Diputación omisti Bizkailurin kokonaan. Diputación harjoitti sosiaalista toimintaa ja hankki maata Vizcayan maakunnasta ja teki siitä teollisuushankkeisiin ja sosiaaliseen asuntotuotantoon soveltuvaa. Kesäkuussa 2010 Bizkailur sulautettiin yhdessä muiden vastaavalla alalla toimivien julkisten yhtiöiden kanssa nykyiseen Azpiegiturak S.A.U:hun, joka on niin ikään kokonaan Diputaciónin omistuksessa ja harjoittaa vastaavaa toimintaa (6).
(9)
Habidite ja muut Habidite-konsernin sidosyritykset kuuluvat yksityiseen Afer-konserniin, jonka pääkonttori on Ortuellassa Vizcayan maakunnassa (7). Afer-konserniin kuului ilmoituspäivänä yhteensä 13 rakennusalalla ja siihen liittyvillä aloilla toimivaa yhtiötä (8). Enemmistö kustakin Afer-konsernin yhtiöstä oli tuolloin […]:n (9) enemmistöomistuksessa ja määräysvallassa. Diputaciónin ja Habiditen mukaan Habidite ja Afer-konserni eivät olleet ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’ 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä (10).
(10)
Ilmoitetut sopimukset koskivat uutta investointihanketta, joka Habiditen oli määrä toteuttaa. Hankkeessa oli tarkoitus perustaa rakennuselementtitehdas, jäljempänä ’Habidite-tehdas’, Alonsotegin kuntaan Gran Bilbaon hallintoalueelle (comarca). Ilmoitettujen sopimusten tekopäivänä Gran Bilbaon hallintoalueen katsottiin olevan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuettava alue (11). Habidite-tehtaan oli määrä luoda 1 100 uutta työpaikkaa tuettavalle alueelle.
(11)
Uudessa tehtaassa oli tarkoitus valmistaa ”Habidite-elementtejä” eli asuintalojen ja muiden rakennusten pystyttämiseen käytettäviä tehdasvalmisteisia rakennuselementtejä. Habidite-elementtien valmistukseen oli määrä käyttää vastaavia kokoonpanolinjoja kuin autoteollisuudessa. Valmistuksen jälkeen elementit oli tarkoitus kuljettaa ja asentaa suoraan käyttökohteeseen. Tuotetta pidettiin innovatiivisena, koska sen tuotannossa käytettiin ainutlaatuista teknologiaa, lopputuotteen (asuintalojen ja muiden rakennusten) asennuksessa säästettiin aikaa ja rahaa ja valmistusmateriaaleilla säästettiin energiaa. Yhtiö oli hakenut useita tähän tuotteeseen liittyviä patentteja (12).
(12)
Diputaciónin antamien tietojen mukaan ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana Alonsotegin investointihankkeen kustannuksiksi arvioitiin 55 miljoonaa euroa seuraavan taulukon mukaan:
Maapohja
4,8 miljoonaa euroa
Tehdasrakennus
22,5 miljoonaa euroa
Maan muuttaminen rakennusmaaksi (urbanización)
4,04 miljoonaa euroa
Laitteistot
24,0 miljoonaa euroa
Yhteensä
55,34 miljoonaa euroa
(13)
Perustettavan Habidite-tehtaan vuosituotannoksi arvioitiin 3 500 taloa tehtaan toiminnan alkuvuosina ja 4 500 taloa täyden tuotantokapasiteetin saavuttamisen jälkeen.
(14)
Jotta voitaisiin ymmärtää perusteita, joilla ilmoitetut sopimukset tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006, on kuvattava lyhyesti sosiaaliseen asuntotuotantoon sovellettavaa lainsäädäntöä Pais Vascossa, jäljempänä ’Baskimaa’.
(15)
Kiinteistöjen keskihinnat olivat tällä itsehallintoalueella (comunidad autónoma) korkeammat kuin muualla Espanjassa ennen kriisin alkamista vuonna 2008. Ne ovat myös pysyneet muuta Espanjaa korkeampina tämän päätöksen tekopäivään saakka. Baskimaan viranomaiset pyrkivät varmistamaan vähäosaisten kansalaisten asuntojen saannin tarjoamalla sosiaalisin perustein myönnettäviä asuntoja (viviendas protegidas) ja hintasäänneltyjä asuntoja (viviendas tasadas). Näitä kahta sosiaalisen asuntototuotannon ryhmää kuvataan jäljempänä.
(16)
Laissa Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13), jäljempänä ’alueellinen laki 2/2006’, säädetään seuraavaa:
a)
kaupunkien rakennusmaasta 40 prosenttia osoitetaan sosiaalisin perustein myönnettävien asuntojen (viviendas protegídas) ja hintasäänneltyjen asuntojen (viviendas tasadas) tuotantoon siten, että kummankin ryhmän osuus on 20 prosenttia (alueellisen lain 2/2006 80 §:n 2 momentti);
b)
kaupunkien ulkopuolisesta rakennusmaasta 55 prosenttia on varattava sosiaalisin perustein myönnettävien (viviendas protegídas) ja 20 prosenttia hintasäänneltyjen asuntojen (viviendas tasadas) tuotantoon (alueellisen lain 2/2006 80 §:n 3 momentti).
(17)
Hintasäännellyt asunnot kuuluvat sosiaalisen asuntotuotannon ja vapaarahoitteisten asuntojen väliseen erilliseen ryhmään. Hintasäänneltyjen asuntojen hinnat saavat alueellisen lain 2/2006 nojalla olla enintään 1,7-kertaiset suhteessa vastaavien sosiaalisin perustein myönnettävien asuntojen enimmäishintoihin. Viimeksi mainitun ryhmän enimmäishinnat määritellään Vizcayan maakunnassa 1 päivänä elokuuta 2004 annetussa asunto- ja sosiaalisasioiden ministeriön määräyksessä (14) (orden). Siinä määritellään säännelty lähtöhinta, joka sidotaan Espanjan kansallisen tilastokeskuksen (Instituto Nacional de Estadística) määrittämään kuluttajahintaindeksiin (ĺndice de Precios al Consumo).
(18)
Diputacíonin mukaan sosiaalisin perustein myönnettävien asuntojen (viviendas protegídas) sääntelyn mukaiset enimmäishinnat olivat vuonna 2006, jolloin ilmoitetut sopimukset tehtiin, seuraavat:
-
1 351,86 euroa/m2 1 päivänä elokuuta annetun määräyksen liitteen I mukaisissa kunnissa;
-
1 307,94 euroa/m2 1 päivänä elokuuta annetun määräyksen liitteen II mukaisissa kunnissa;
-
1 181,54 euroa/m2 muissa kunnissa;
-
472,40 euroa/m2 muiden tilojen (esim. autotallien ja aputilojen) osalta.
Hintasäänneltyjen asuntojen (Viviendas tasadas) enimmäishinnat saivat olla enintään 1,7-kertaiset suhteessa edellä mainittuihin hintoihin.
(19)
Diputación toteaa, että tehdessään ilmoitetut sopimukset Habiditen kanssa Bizkailur toimi lain 7/1985 (Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local) (15) mukaisesti. Laissa (25 §) annetaan kunnille toimivaltuudet hoitaa paikallistason asioita, kuten sosiaalista asuntotuotantoa. Kunnat luovuttivat Bizkailurille kuninkaan asetuksen 1372/1986 (Real Decreto 1372/1986) 109 §:n 2 momentin ja lain 7/1985 (sellaisena kuin se on konsolidoituna) 79 §:n perusteella sosiaalisen asuntotuotannon tavoitteiden täyttämiseen tarvittavia varoja vastikkeetta tai korvausta vastaan. Ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana (15 päivänä joulukuuta 2006) sosiaalisen asuntotuotannon tavoitteet määriteltiin Diputaciónin vuonna 2004 hyväksymässä suunnitelmassa sosiaalisesta asuntotuotannosta Vizcayan maakunnassa vuosina 2004-2007 (Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007), jäljempänä ’Plan Foral’. Diputaciónin mukaan Plan Foralissa suunniteltiin, että Bizkailur tarjoaisi yhteensä 3 000 sosiaalisin perustein myönnettävää asuntoa vuosina 2004-2007.
(20)
Ensimmäisestä sopimuksesta käytetään menettelyn aloittamispäätöksessä nimeä ”toimenpide 1”, jäljempänä ’maa-alueita koskeva sopimus’. Sen mukaan Diputación ja Bizkailur sitoutuivat toteuttamaan (Bizkailurin ostaman) maa-alueen hankinnan ja mukauttamisen teolliseen käyttöön 24 kuukauden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta (sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohta). Montealegren teollisuusalueella Alonsotegissa sijaitsevan maa-alueen kokonaispinta-alan oli määrä olla 101 430 m2 (81 600 m2 itse tehdasrakennusta, 5 300 m2 toimistotiloja ja 14 300 m2 tehtaan lisärakennuksia varten). Bizkailurin oli määrä luovuttaa mukautetun maa-alueen omistusoikeus Habiditelle 12 kuukauden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisesta (sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohta) ”kuluitta ja vastikkeetta” hintaan, jonka oli määrä vastata ”Bizkailurille maa-alueen hankinnasta aiheutuneita todellisia kustannuksia” (sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi kohta). Habiditen oli määrä maksaa kyseinen hinta seitsemän vuoden kuluessa omistusoikeuden luovuttamisesta neljänä yhtä suurena maksueränä (kukin erä 25 prosenttia koko hinnasta). Ne oli määrä suorittaa neljännen, viidennen, kuudennen ja seitsemännen vuoden lopussa (sopimuksen toisen osan 1 artiklan vii kohta).
(21)
Toisesta sopimuksesta käytetään menettelyn aloittamispäätöksessä nimeä ”toimenpide 2”, jäljempänä ’talosopimus’. Sen mukaan Diputaciónin oli määrä ostaa Habiditelta joko suoraan tai Bizkailurin välityksellä yhteensä 1 500 taloa, joista 750:n oli määrä olla pinta-alaltaan alle 75 m2. Diputaciónin tai Bizkailurin oli määrä tilata kyseiset 1 500 taloa toukokuun 2007 ja kesäkuun 2010 lopun välisenä aikana, ja tarkoituksena oli toimittaa 1 500 taloa toukokuuhun 2011 mennessä.
(22)
Sopimuksen kattamat talot oli määrä rakentaa maa-alueelle, jonka Bizkailur oli antanut Habiditen käyttöön. Sen jälkeen Diputaciónin tai Bizkailurin tai itse Habiditen oli määrä myydä ne hintasäänneltyjä asuntoja koskevien järjestelyjen ja enimmäishintoja koskevien sovellettavien sääntöjen mukaisesti (ks. johdanto osan 14-19 kappale). Habiditen ei ollut määrä hankkia omistusoikeutta niiden sopimuksen piiriin kuuluvien talojen tonttimaahan, jotka Diputaciónin tai Bizkailurin oli tarkoitus myydä. Tällaisissa tapauksissa Habiditen tehtävänä olisi ollut yksinomaan talojen rakentaminen.
(23)
Sopimuksessa määrättiin myös, että osassa sopimuksen piiriin kuuluvista taloista Habidite tai Afer-konserni voisi poikkeuksellisesti toimia myös rakennuttajana (talosopimuksen A artiklan f alakohta). Kyseisissä poikkeustapauksissa Habiditen tai Aferin oli ensin määrä saada omistusoikeus rakennusmaahan ja sen jälkeen toteuttaa rakennustyöt sekä lopuksi myydä talot hintasäänneltyinä asuntoina. Tällöin Habiditen tai Aferin oli tarkoitus pitää itse vain taloille määrätty jäljempänä esitetty hinta ja luovuttaa maapohjaa vastaava osuus hinnasta Diputaciónille ja/tai Bizkailurille.
(24)
Talosopimuksen A artiklan e alakohdan mukaan hinta, joka Habiditen oli määrä saada 1 500 talosta, määräytyi seuraavasti:
a)
yli 75 m2:n talot: 83 prosenttia Bizkailurin saamasta asuinalan hinnasta ja lisärakennuksista (autotalli, aputilat) saatu hinta kokonaisuudessaan;
b)
alle 75 m2:n asunnot: 83,30 prosenttia Bizkailurin saamasta asuinalan hinnasta ja lisärakennuksista (autotalli, aputilat jne.) saatu hinta kokonaisuudessaan.
(25)
Bizkailurin oli siis määrä pitää jäljelle jäävät 17 tai 16,70 prosenttia talojen hinnoista (lukuun ottamatta lisärakennuksia, kuten autotallia, aputiloja jne., joista Habiditen oli tarkoitus saada koko myyntihinta).
(26)
Diputación esitti esimerkin, jossa 75 m2:n talo oli määrä myydä hintasäänneltynä asuntona vuonna 2006. Sen mukaan Habidite olisi saanut 143 060,58 euron osuuden 200 459,50 euron kokonaishinnasta, jolla Bizkailur olisi myynyt asunnon hintasäänneltynä asuntona. Osuus on saatu laskemalla 75 m2 × 1 351 euroa × 1,7, ottamalla saadusta tuloksesta 83 % ja lisäämällä siihen 28 107,60 euroa lisärakennuksista (35 m2 × 472,4 euroa).
(27)
Talosopimuksen A artiklan g alakohdan mukaan Diputaciónin tai Bizkailurin oli poikkeuksellisesti määrä voida myydä osa Habiditelta tilatuista 1 500 talosta markkinahintaan, jolloin Habidite olisi saanut A artiklan e alakohdassa määrätyt ja johdanto-osan 24 kappaleessa esitetyt prosenttiosuudet myyntihinnasta.
(28)
Diputación ja Bizkailur eivät toteuttaneet julkista tarjouskilpailua ennen talosopimuksen tekemistä Habiditen kanssa.
(29)
Loppujen lopuksi Habidite-hankkeesta luovuttiin tosiasiallisesti. Diputaciónin mukaan tärkein syy oli se, että kustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille Habidite-tehtaan tontiksi suunnitellun maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta teolliseen käyttöön, olisivat olleet alunperin arvioituja suuremmat.
(30)
Diputación ilmoitti (16), että Bizkailur oli toukokuun 2007 ja huhtikuun 2008 välisenä aikana ostanut 205 487,73 m2 maata kyseistä hanketta varten ja maksanut siitä yhteensä 4,7 miljoonaa euroa. Diputaciónin mukaan oli tarpeen ostaa vielä 95 000 m2 maata, mistä arvioitiin aiheutuvan 2,6 miljoonan euron lisäkustannukset. Maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön arvioitiin maaliskuussa 2009 aiheutuvan 28,5 miljoonan kustannukset.
(31)
Bizkailurin hanketta varten jo ostaman maa-alueen omistusoikeutta ei luovutettu Habiditelle.
III. MENETTELYN ALOITTAMISPÄÄTÖS
(32)
Komissio katsoi 2 päivänä joulukuuta 2009 tehdyssä menettelyn aloittamispäätöksessä (17), että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen että talosopimukseen näytti liittyvän perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Tuki ei myöskään näyttänyt olevan perussopimuksen eikä asiaa koskevien valtiontukisääntöjen mukainen.
(33)
Komissio katsoi maa-alueita koskevan sopimuksen osalta alustavasti, että maa-alueen ostoon ja mukauttamiseen liittyvät edunsaajan takaisinmaksuehdot vastasivat korotonta lainaa. Näin ollen Habiditelle myönnettiin etu, jota se ei olisi voinut saada markkinoilla.
(34)
Talosopimuksen osalta menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin, että hinta, joka Bizkailurin oli määrä maksaa 1 500 talosta, ei vaikuta normaalilta markkinahinnalta, koska tuensaaja oli arvioinut omassa liiketoimintasuunnitelmassaan, että Bizkailurilta saatava keskihinta olisi ollut 2 012,19 euroa/m2, kun arvioitu markkinahinta olisi ollut 1 762,6 euroa/m2.
(35)
Komissio havaitsi myös yhteisöjen tuomioistuimen asiassa P&O Ferries antaman tuomion (18) valossa monia merkkejä Habiditen saamasta hyödystä: a) talosopimuksesta ei ollut järjestetty tarjouskilpailua; b) Vizcayan maakuntaneuvosto ja Bizkailur eivät olleet esittäneet eivätkä osoittaneet, että sosiaalista asuntotuotantoa tarvitaan ja c) talosopimuksen mukaan osa Habiditelta ostetuista 1 500 talosta voitiin myydä vapailla markkinoilla. Komissio totesi myös, että uuden tehtaan ensimmäisten toimintavuosien tuotannon myyminen suureksi osaksi vähensi uuteen investointihankkeeseen yleensä liittyviä riskejä. Päätöksessä punnittiin valtion varojen käyttöä ja valtiosta johtuvaa toimenpidettä koskevaa kriteeriä ja huomautettiin kumpaankin sopimukseen liittyvän mahdollisen valtiontuen osalta, että Bizkailur on kokonaan julkisyhteisön omistuksessa ja määräysvallassa oleva yhtiö, joka suorittaa valtion sille antamia tehtäviä. Valikoivuuden osalta todettiin, että sopimuksista oli selvää hyötyä yksinomaan Habiditelle ja Afer-konsernille. Kilpailun vääristymisen ja Euroopan unionin sisäiseen kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta korostettiin, että Habidite toimi rakennusalalla, jolla kilpailu on erittäin voimakasta. Yhdelle yritykselle annettavasta valtiontuesta saattaa sen vuoksi olla haittaa muiden jäsenvaltioiden yrityksille.
(36)
Menettelyn aloittamispäätöksessä esitettiin epäilyjä ilmoitettuihin sopimuksiin mahdollisesti liittyvän tuen yhteensoveltuvuudesta perussopimuksen ja niiden soveltuvuuskriteerien kanssa, jotka on vahvistettu komission alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007-2013 (19), tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 800/2008 (20) ja tilapäisissä yhteisön puitteissa valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (21).
IV. ESPANJAN VIRANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(37)
Espanjan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä (ks. edellä johdanto-osan 3 kappale). Sen sijaan ne vastasivat pyyntöihin, jotka komissio esitti tehtyään menettelyn aloittamispäätöksen, ja toimittavat lisätietoja. Ne vastasivat myös joihinkin Habiditen esittämiin väitteisiin. Näistä vastauksista ja lisätiedoista esitetään yhteenveto johdanto-osan 48-54 kappaleessa.
V. KOLMANSIEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(38)
Kuten johdanto-osan 3 ja 6 kappaleessa todettiin, Habidite esitti 9 päivänä huhtikuuta 2010 huomautuksia menettelyn aloittamispäätöksestä sekä antoi lisätietoja ja esitti huomautuksia 27 päivänä heinäkuuta 2010, 6 päivänä huhtikuuta 2011 ja 7 päivänä heinäkuuta 2011. Habidite esitti kyseisissä huomautuksissa ja lisätiedoissa asiaa koskevia tosiseikkoja, jotka eivät olleet komission tiedossa menettelyn aloittamispäätöksen tekoajankohtana. Lisäksi se esitti väitteitä, joissa kiistettiin ilmoitettuihin sopimuksiin liittyvän valtiontuen olemassaolo. Näistä Habiditen toimittamista väitteistä ja uusista tosiseikoista esitetään yhteenveto johdanto-osan 39-47 kappaleessa.
(39)
Ensimmäiseksi Habidite totesi, että maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen tekopäivänä (15 päivänä joulukuuta 2006) tehtiin kolmaskin sopimus. Tällä kolmannella sopimuksella, jäljempänä ’koulutustukisopimus’, Diputación sitoutui antamaan Habiditelle koulutustukea Habidite-tehtaan 1 100 uuden työntekijän kouluttamiseen. Diputación sitoutui erityisesti vastaamaan 1 100 työntekijän koulutuskustannuksista, kun Habidite puolestaan sitoutui säilyttämään 1 100 uutta työpaikkaa vähintään viiden vuoden ajan. Myös koulutustukisopimus purettiin tosiasiallisesti Habidite-hankkeen epäonnistumisen vuoksi (ks. johdanto-osan 29-31 kappale).
(40)
Toiseksi Habidite toimitti asiakirjoja, joista kävi ilmi, että Habidite-hankkeelle oli myönnetty Baskimaan hallituksen (Gobierno Vasco) 30 päivänä joulukuuta 2008 tekemällä päätöksellä yhteensä kuusi miljoonaa euroa aluetukea ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvasta aluetukijärjestelmästä XR 175/2007 (22).
(41)
Kolmanneksi Habidite totesi tehneensä Habidite-hankkeen lakkauttamisen jälkeen 6 päivänä helmikuuta 2009 ja 17 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä hallinnolliset valitukset. Niiden mukaan Diputación ja Bizkailur eivät olleet noudattaneet edellä kuvattuihin kolmeen sopimukseen perustuvia sitoumuksia. Habidite totesi myös, että se aikoo esittää vaatimuksensa toimivaltaisessa Espanjan tuomioistuimessa.
(42)
Habidite väittää, etteivät maa-alueita koskeva sopimus ja talosopimus täytä kumulatiivisia kriteerejä, joiden täyttyessä on kyseessä perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.
(43)
Muiden kuin etua koskevien valtiontukielementtien osalta Habidite esitti seuraavat väitteet kummastakin ilmoitetusta sopimuksesta:
a)
Kumpaankaan sopimukseen ei liity valtion varojen siirtoa, koska niissä on kyse markkinaehtoisista liiketoimista eivätkä ne näin ollen aiheuta julkisten varojen menetystä (yhteisöjen tuomioistuimen asiassa PreussenElektra antaman tuomion (23) mukaan).
b)
Ei pitäisi olettaa, että valikoivuuskriteeri täyttyy talosopimuksen osalta pelkästään sen vuoksi, ettei sopimusta tehty julkisen tarjouskilpailun perusteella. Asetuksen Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) ja julkisista hankinnoista 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (25) 31 artiklan mukaan tällaisia sopimuksia voidaan tehdä myös suoraan eli ilman julkista tarjouskilpailua hankkeen tekniseen luonteeseen tai yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä.
c)
Koska Habiditen tehdasvalmisteiset elementit ovat tuoteominaisuuksiltaan ja kokoonpanoteknologialtaan ainutlaatuisia, kilpailun vääristymisen mahdollisuus ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvien vaikutusten mahdollisuus voidaan sulkea pois. Espanjan kilpailuviranomainen määritteli asioissa N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman ja N-04059 TDR Capital/Agelco, että merkitykselliset markkinat ovat ”elementtitalojen valmistus, myynti ja vuokraus”. Määritelmän perusteella Habidite-elementtien ainutlaatuisuus tarkoittaa, ettei Habiditella ole suoria kilpailijoita, joille ilmoitetut sopimukset saattaisivat aiheuttaa haittaa. Lisäksi asiaa M2473 Finnforest/Moelven Industrier koskeneessa komission päätöksessä (26) vahvistettiin, että elementtirakennusten markkinat ovat paikalliset tai alueelliset, koska pitkien välimatkojen päässä toisistaan olevien tuotantolaitosten keskinäinen kilpailu ei ole mahdollista suurten kuljetuskustannusten vuoksi. Habiditen hinnat olivat joka tapauksessa hyvin kilpailukykyiset, kun otetaan huomioon tuotteen teknologiset ominaisuudet.
(44)
Habidite esitti myös konkreettisia yksityiskohtaisia väitteitä, joilla se kiisti edun saamisen ilmoitetuista sopimuksista.
(45)
Habidite väittää, ettei se ole voinut saada talosopimuksesta etua etenkään sen vuoksi, että sopimuksessa määrätyt myyntihinnat eivät olleet markkinahintoja kalliimmat vaan itse asiassa halvemmat. Se perustelee väitettään seuraavasti:
a)
Hinnat, jotka Habiditen oli määrä saada talosopimuksen perusteella, olivat itsestään selvästi markkinahintoja halvemmat, kun otetaan huomioon, että Bizkailur olisi myynyt talot markkinahintoja halvempaan säänneltyyn hintaan. Kyseinen hinta määritellään lainsäädännössä hintasäännellyille asunnoille - ks. johdanto-osan 14-19 kappale.
b)
Bizkailurin oli määrä saada Habiditen rakentamista taloista keskimäärin 2 010,19 euroa/m2. Tämä hinta oli verrattavissa niihin keskihintoihin, joita Bizkailur maksoi samaan aikaan vastaavien sopimusten perusteella, jotka koskivat sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen asuntojen rakentamista. Habiditen mukaan Bizkailur esimerkiksi maksoi vuonna 2007 sosiaalisen asuntotuotannon asuntojen rakentamisesta Lemoiziin 2 277 euroa/m2, Ziérbanaan 1 964 euroa/m2 ja Areatzaan 2 021 euroa/m2. Vuonna 2007 hintasäänneltyinä asuntoina myytyjen talojen keskihinta neljässä Vizcayan kunnassa oli 1 808,69 euroa/m2 pinta-alaltaan 84 m2:n taloissa (27).
c)
Habiditen oli joka tapauksessa määrä saada talosopimuksen perusteella vain 83 prosenttia tai 83,30 prosenttia 2 010,19 euron keskimääräisestä neliöhinnasta (alle 75 m2:n taloista) - ks. johdanto-osan 24-25 kappale. Tältä osin menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin virheellisesti, että Habiditen saaman myyntihinnan oli mainitun sopimuksen mukaan määrä olla 2 010,19 euroa/m2
d)
Keskihinta, joka Bizkailurin oli määrä saada Habiditen rakentamista asunnoista, oli selvästi pienempi kuin samassa maakunnassa vapailla markkinoilla myytävien vastaavien asuntojen keskihinta. Vuonna 2007 asuntojen markkinahinta oli Vizcayan maakunnassa keskimäärin 2 921,9 euroa/m2 (28).
(46)
Habidite väittää, ettei se ole saanut maa-alueita koskevasta sopimuksesta etua, koska sen oli määrä oman käsityksensä mukaan maksaa Bizkailurille takaisin paitsi sopimuksen mukaisesta maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta aiheutuneet tosiasialliset kustannukset, myös kyseisestä toiminnasta aiheutuneet rahoituskustannukset.
(47)
Lisäksi Habidite kiistää Diputaciónin arvioiden mukaiset maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta aiheutuneet kustannukset. Bizkailurin oli maa-alueita koskevan sopimuksen mukaan määrä ostaa hanketta varten vain 101 403 m2:n maa-alue eikä Diputaciónin mainitsemaa 205 000 m2:n maa-aluetta. Myös kustannukset 254 785 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön, joiden Diputación väittää olleen 28,5 miljoonaa euroa, olivat virheelliset. Nämä kustannukset näyttävät tosiasiassa vastaavan Diputaciónille eräästä toisesta hankkeesta aiheutuneita kustannuksia. Kyseessä oli Kadaguan moottoritien Kastrexana-Arbuio-Sodupe -osuuden rakentaminen. Habidite väittää myös, että Habidite-hanketta varten ostettua maa-aluetta on käytetty lainvastaisesti kaatopaikkana. Tämä vahvistetaan myös kansallisen tuomioistuimen tuomiossa (Barakaldon ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio n:o 148/2010, annettu 1 päivänä syyskuuta 2010).
VI. ESPANJAN VIRANOMAISTEN ANTAMAT LISÄTIEDOT JA VASTAUKSET HABIDITEN HUOMAUTUKSIIN
(48)
Diputación vastasi komission kysymyksiin ja vahvisti, että Habidite-hanke oli lakkautettu eikä maa-alueita koskevasta sopimuksesta ja talosopimuksesta aiheutuneita sopimusvelvoitteita Habiditea kohtaan ollut noudatettu.
(49)
Koulutustukisopimuksen (ks. edellä johdanto-osan 39 kappale) osalta Diputación huomauttaa, että sen sitoumus koulutustuen antamiseen Habidite-tehtaan 1 100 työntekijän kouluttamiseen edellytti sopimuksen 10 artiklan mukaan asiaankuuluvan lainsäädännön noudattamista eli epäsuorasti myös mahdollista komissiolle ilmoittamista tai sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaista hyväksyntää. Diputación vahvistaa, ettei kyseessä olevaa koulutustukea maksettu.
(50)
Kun Diputaciónilta kysyttiin ilmoitettujen sopimusten ja Baskimaan hallituksen vuonna 2008 myöntämän aluetuen välisestä suhteesta ja siitä, koskivatko molemmat toimenpidekokonaisuudet samaa investointihanketta, Diputación ei sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että kyseessä oli sama investointihanke. Se totesi kuitenkin, ettei tämä välttämättä tarkoittanut, että aluehallinnon vuonna 2008 huomioon ottamat tukikelpoiset investointikustannukset, 6 miljoonaa euroa, olisivat vuoden 2006 eli ilmoitettujen sopimusten allekirjoitusvuoden tilassa olutta hanketta koskevat samat tukikelpoiset kustannukset. Tältä osin Diputación viittaa Baskimaan hallituksen ja Habiditen antamiin tietoihin.
(51)
Mitä tulee Habiditelta maa-alueita koskevan sopimuksen perusteella vaadittavaan takaisinmaksuun ja erityisesti Habiditen väitteeseen, jonka mukaan Habidite tulkitsi takaisinmaksuvelvoitteen sisältävän myös maa-alueen ostosta ja mukauttamisesta aiheutuvat rahoituskustannukset, Diputación viittaa maa-alueita koskevan sopimuksen tosiasialliseen sanamuotoon. Maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan vi kohta kuuluu seuraavasti: ”Hinta, joka [Habiditen] on määrä maksaa, vastaa Bizkailur S.A:lle […] […] kuvatun maa-alueen ostosta aiheutuvia tosiasiallisia kustannuksia” (korostus lisätty).
(52)
Diputaciónin saamien tietojen mukaan Habidite ja Afer-konserni eivät olleet pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä ilmoitettujen sopimusten tekoajankohtana.
(53)
Baskimaan hallitus puolestaan antoi tietoja Habiditelle 30 päivänä joulukuuta 2008 myönnetystä 6 miljoonan euron aluetuesta sekä kyseistä tukea myönnettäessä huomioon otetuista tukikelpoisista kustannuksista. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tukikelpoisten kustannusten ryhmät:
Investointikustannukset yhteensä (milj. euroa)
90,42
T & K -kustannukset
13,71
Tukikelpoiset kustannukset, eriteltyinä:
76,71
Tietotekniikka
2,85
Maapohja
5,5
Rakennukset
34,76
Tekniset laitteet
19,14
Koneet
11,94
Muut laitteistot
0,737
Tietotekniikkalaitteet
0,965
Lisämaa ja -rakennukset
3,9
Tukikelpoiset menot yhteensä
72,8
Myönnetty tuki
6
(54)
Kyseistä tukea ei ole maksettu. Espanjan viranomaiset toimittivat vuosille 2007-2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (29) 65 kohdan mukaisesti 19 päivänä helmikuuta 2009 komissiolle tiedotuslomakkeen sellaisista hyväksytyn aluetukiohjelman mukaisista suurista investointihankkeista, joita ei tarvitse ilmoittaa.
VII. ARVIOINTI
(55)
Tämä päätös ei jäljempänä esitetyistä syistä koske a) Diputaciónin ja Habiditen 15 päivänä joulukuuta 2006 tekemää koulutustukisopimusta eikä (b) Baskimaan hallituksen Habidite-konsernille 30 päivänä joulukuuta 2008 myöntämää 6 miljoonan euron aluetukea (30).
(56)
Komissio toteaa, että Espanjan viranomaiset eivät ilmoittaneet Diputaciónin ja Habiditen välisestä koulutustukisopimuksesta, joka tehtiin samana päivänä kuin ilmoitetut sopimukset (ks. johdanto-osan 39 ja 49 kappale) eikä menettelyn aloittamispäätös kata kyseistä sopimusta. Vakiintuneen käytännön mukaan (31) valtiontuki katsotaan myönnetyksi silloin, kun sen maksamiseen tehdään oikeudellisesti sitova ja ehdoton sitoumus. Koulutustukisopimuksen 10 artiklassa (ks. johdanto-osan 49 kappale) koulutustuen maksamista koskevan sitoumuksen edellytykseksi määrätään asiaankuuluvan lainsäädännön, kuten valtiontukea koskevien unionin sääntöjen, noudattaminen. Tästä seuraa, ettei kyseisessä sopimuksessa tehtyä sitoumusta koulutustuen maksamiseen voida katsoa ehdottomaksi sopimuksen tekoajankohtana. Espanjan viranomaiset vahvistivat lisäksi, ettei kyseisen sopimuksen mukaista koulutustukea ole maksettu. Koska Habidite-hanke ei toteutunut Alonsotegissa, tukea ei ainakaan todennäköisesti makseta tulevaisuudessakaan.
(57)
Päätös ei myöskään koske Baskimaan hallituksen Habiditelle 30 päivänä joulukuuta 2008 myöntämää 6 miljoonan euron aluetukea (ks. johdanto-osan 40 ja 50 kappale). On kuitenkin huomautettava, että molemmat tämän päätöksen piiriin kuuluvat ilmoitetut sopimukset sekä vuonna 2008 myönnetty aluetuki liittyvät samaan investointihankkeeseen eli Habiditen rakennuselementtitehtaan perustamiseen Alonsotegiin. Baskimaan hallitus ja Diputación eivät nimenomaisesti ole kiistäneet tätä väitettä (ks. johdanto-osan 50 kappale).
(58)
Espanjan viranomaisten on vuosille 2007-2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (32) 66 kohdan mukaisesti varmistettava vuonna 2008 myönnettyyn aluetukeen sovellettavien tuen kasautumista koskevien sääntöjen noudattaminen.
(59)
Lisäksi on syytä muistaa, että Diputaciónin antamien tietojen mukaan (ks. johdanto-osan 30 kappale) investointihankkeeseen tarvittavan maa-alueen hankkiminen alkoi toukokuussa 2007, ja tähän tarkoitukseen tehtiin useita peräkkäisiä tonttikauppoja huhtikuuhun 2008 saakka. Näin ollen hanketta alettiin toteuttaa jo toukokuussa 2007. Vuosille 2007-2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (33) 38 kohdan mukaan on varmistettava, että aluetuki kannustaa investointeihin. Sen vuoksi tukea voidaan myöntää tukiohjelmien perusteella ainoastaan, jos tuensaaja on tehnyt tukihakemuksen ja toimivaltaiset viranomaiset ovat vahvistaneet kirjallisesti ennen hankkeen aloittamista, että hanke täyttää periaatteessa ohjelmassa tukikelpoisuudelle asetetut edellytykset.
(60)
Ennen kuin komissio tutkii, onko kyseessä valtiontuki ja onko se perussopimuksen mukainen, komission on päätettävä, miten valtiontukea koskevia sääntöjä sovelletaan ajallisesti oikein (rationae temporis).
(61)
Maa-alueita koskeva sopimus ja talosopimus allekirjoitettiin 15 päivänä joulukuuta 2006, mutta ne ilmoitettiin komission tarkasteltaviksi vasta huhtikuussa 2009. Kuten edellä johdanto-osan 56 kappaleessa todettiin, vakiintuneen käytännön mukaan (34) valtiontuki katsotaan myönnetyksi silloin, kun sen maksamiseen tehdään oikeudellisesti sitova ja ehdoton sitoumus. Molempien ilmoitettujen sopimusten tapauksessa oikeudellisesti sitova ehdoton sitoumus tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006, kun Diputación ja Bizkailur allekirjoittivat ilmoitetut kaksi sopimusta. Sopimuksiin mahdollisesti liittyvä valtiontuki on näin ollen sääntöjenvastainen, koska sitä myönnettäessä ei ole noudatettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrättyä ilmoitusvelvoitetta.
(62)
Oikeuskäytännön mukaan (asia CELF/SIDE) (35) jälkikäteen tehdyllä ilmoittamisella tai sisämarkkinoille soveltuvaksi toteamisella ei korjata sellaisen tuen sääntöjenvastaisuutta, jota myönnettäessä ei ole noudatettu ilmoitusvelvoitetta tai toimenpiteiden toteuttamista koskevaa kieltoa. Kuten komission ilmoituksessa valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (36) todetaan, arvioinnissa sovelletaan tuen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Tässä tapauksessa myöntämisajankohta on 15 päivä joulukuuta 2006. Nämä periaatteet vahvistetaan myös vuosille 2007-2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen 63 ja 105 kohdassa (37). Arvioidessaan tuen olemassaoloa ja mahdollisen tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komissio tukeutuu sen vuoksi valtiontukisääntöihin, jotka olivat voimassa 15 päivänä joulukuuta 2006, kun molemmat ilmoitetut sopimukset allekirjoitettiin.
VII.1. Valtiontuen olemassaolo
(63)
Selvittäessään, liittyykö tutkittaviin toimenpiteisiin valtiontukea, komission on arvioitava, täyttävätkö ne perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiset kumulatiiviset edellytykset. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”[j]ollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Näitä kumulatiivisia kriteerejä tutkitaan jäljempänä kutakin erikseen kummankin ilmoitetun sopimuksen osalta.
VII.1.1 Toimenpide 1: maa-alueita koskeva sopimus
(64)
Yksi niistä kriteereistä, joiden perusteella määräytyy, onko tietyssä toimenpiteessä kyse perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaisesta valtiontuesta, on valtion varojen käyttö joko siten, että valtio maksaa tukea tai että valtiolle aiheutuu tulonmenetystä. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (38) niiden julkisten tai yksityisten yritysten varoja, joissa viranomaisilla on määräysvalta joko suoraan tai välillisesti, pidetään lisäksi myös valtion varoina, kun ne pysyvät jatkuvasti julkisessa määräysvallassa ja siis toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä. Komissio käsittelee tätä kysymystä jäljempänä johdanto-osan 65 ja 66 kappaleessa.
(65)
Ensiksi komissio toteaa, että Diputación ja Bizkailur tekivät maa-alueita koskevan sopimuksen yhdessä. Sopimuksessa on useita selkeitä viitteitä siitä, että Bizkailur toimi sopimuksen puitteissa Diputaciónin ”apurina”. Maa-alueita koskevan sopimuksen allekirjoitti Diputaciónin ja Bizkailurin puolesta Diputaciónin puheenjohtaja (Diputado General). Maa-alueita koskevan sopimuksen johdanto-osan 2 kappaleen mukaan Bizkailurin 100-prosenttisesti omistavan Diputaciónin julkisen politiikan mukaisiin tavoitteisiin kuuluu edistää uusia ja innovatiivisia investointihankkeita, luoda työpaikkoja ja tarjota Vizcayan maakunnan asukkaille mahdollisuus päästä sosiaalisin perustein myönnettäviin asuntoihin. Maa-alueita koskevan sopimuksen johdanto-osan 5 kappaleen mukaan sopimus tehdään johdanto-osan 2 kappaleessa mainittujen talous- ja sosiaalipoliittisten tavoitteiden edistämiseksi joko suoraan tai julkisten yhtiöiden, kuten Bizkailurin, kautta.
(66)
Toiseksi komissio toteaa, että varat, jotka Bizkailur käytti täyttäessään velvoitteensa ostaa maata Habidite-tehtaan perustamiseksi Alonsotegiin ja mukauttaa maa teolliseen käyttöön, olivat Diputaciónin määräysvallassa. Bizkailur oli vuodesta 1999 alkaen ollut kokonaan Diputaciónin omistuksessa ja määräysvallassa (39). Seuraavat asiassa Stardust Marine annetussa tuomiossa (40) määritellyt ”orgaaniset” ja ”rakenteelliset” edellytykset, joilla määritetään, onko Bizkailurin maa-alueita koskevan sopimuksen puitteissa suorittamat toimet katsottava valtion toiminnaksi, täyttyvät:
a)
Diputación määritteli Bizkailurin maa-alueita koskevan sopimuksen puitteissa suorittamien toimien kattavuuden;
b)
Bizkailur toimi kyseistä sopimusta sovellettaessa nimenomaisesti Diputaciónin puolesta;
c)
Bizkailurin toiminnan päämääränä oli yksinomaan julkisen politiikan mukaisten tavoitteiden saavuttaminen, ja toiminnan eritysluonne osoittaa, että Bizkailur ei ollut markkinaehtoisesti kilpaileva normaali markkinatoimija.
(67)
Johdanto-osan 65 ja 66 kappaleessa esitettyjen indikaattorien perusteella valtion varojen käyttöä ja valtion toiminnaksi katsomista koskevien kriteerien katsotaan täyttyvän maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa.
(68)
Komissio tutki sen maa-alueen takaisinmaksua koskevat ehdot, joka Diputaciónin ja Bizkailurin oli määrä hankkia Alonsotegista Habidite-hanketta varten. Ehdoista määrätään maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi ja vii kohdassa (ks. myös johdanto-osan 20 kappale). Tähän perustuen komissio käsittelee asiaa jäljempänä johdanto-osan 69-83 kappaleessa.
(69)
Maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi kohdan mukaan hinta, joka Habiditen oli määrä maksaa Bizkailurin ostamasta ja teolliseen käyttöön mukauttamasta maa-alueesta, vastasi ”Bizkailurille […] maa-alueen ostosta aiheutuneita todellisia kustannuksia […]”. Habidite totesi (ks. johdanto-osan 46 kappale), että sen mielestä hinnan oli määrä kattaa myös rahoituskustannukset. Tällaista tulkintaa ei kuitenkaan voida hyväksyä. Viittaus, joka koskee ”maa-alueen ostosta aiheutuvia todellisia kustannuksia” on riittävän selkeä eikä vaadi tarkempaa tulkintaa: se kattaa yksinomaan hinnan, jonka Bizkailur tosiasiallisesti maksoi maa-alueesta.
(70)
Sen vuoksi on ensinnäkin todettava, että kyseisessä sanamuodossa suljetaan selvästi pois Bizkailurille maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön aiheutuneet todelliset kustannukset.
(71)
Toiseksi on todettava, että maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan vii kohdan mukaiset takaisinmaksua koskevat helpotukset, eli neljän vuoden lyhennyksetön jakso ja sen jälkeen neljänä vuotena perittävät maksuerät, joista jokainen on 25 prosenttia Bizkailurin maksamasta maa-alueen todellisesta kauppahinnasta, vastaavat käytännössä korotonta lainaa. Maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan vii kohdan sanamuotoa ei voida tulkita siten, että se kattaa myös kyseisen lainan rahoituskustannukset eli koron, jonka markkinaehdoin toimiva velkoja olisi perinyt Habiditelta vastaavasta lainasta. On itse asiassa kyseenalaista, olisiko Bizkailurin tilanteen kaltaisessa tilanteessa ollut yksityinen toimija suostunut olemaan perimättä Habiditelta maa-alueen mukauttamisesta aiheutuneita kustannuksia ja olisiko se myös hyväksynyt neljän vuoden lyhennyksettömän jakson maa-alueen ostohinnan takaisinmaksun yhteydessä ja koko maa-alueen ostohinnan takaisinmaksun seitsemän vuoden kuluessa maa-alueen omistusoikeuden luovuttamisesta Habiditelle vaatimatta korkoa oston rahoittamisesta.
(72)
Johdanto-osan 69-71 kappaleessa esitettyjen havaintojen perusteella on todettava, että Habidite olisi saanut maa-alueita koskevasta sopimuksesta sellaista etua, jota ei olisi voitu saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Etu muodostuu kahdesta seuraavasta osatekijästä:
a)
korko, jonka Bizkailur jätti perimättä mainitun sopimuksen mukaisesta maa-alueen ostosta aiheutuneita kokonaiskustannuksia vastaavasta seitsemän vuoden lainasta, jonka ehtoina oli neljä vuotta lyhennyksetöntä aikaa ja neljä yhtä suurta vuosittaista takaisinmaksuerää (kukin erä 25 prosenttia maksettavasta summasta) ja
b)
kustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille tämän hankkeen edellyttämän vähintään 101 403 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan ii kohdan mukaisesti (eli vähintään 81 600 m2 itse tehdasrakennusta, 5 300 m2 toimistotiloja ja 14 300 m2 tehtaan lisärakennuksia varten).
(73)
Ensimmäisestä osatekijästä komissio arvioi, että maa-alueen ostohinnan takaisinmaksun yhteydessä perimättä jäävät korot olisivat vastanneet 13,21 prosentin nettoavustusekvivalenttia (NAE) Bizkailurin maksamasta maa-alueen kauppahinnasta. NAE laskettiin johdanto-osan 74-77 kappaleessa esitetyllä tavalla.
(74)
Ensiksi on todettava, että vastaavaan lainaan sovellettava korko määritettiin viitekoroista annetun komission tiedonannon mukaan Espanjassa joulukuussa 2006 sovelletun 4,36 prosentin viitekoron perusteella (41).
(75)
Toiseksi on todettava, että maa-alueita koskevan sopimuksen tekoajankohtana oli voimassa viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä vuonna 1997 annettu komission tiedonanto (42), jäljempänä ’komission vuoden 1997 tiedonanto’. Sen perusteella kyseistä viitekorkoa ei tarvitse korottaa Habiditen luottoriskiprofiilin huomioon ottamiseksi. Komission vuoden 1997 tiedonannon mukaan viitekorkojen katsottiin heijastavan eri jäsenvaltioissa tavanomaisin vakuuksin myönnettyihin keskipitkiin ja pitkiin (5-10 vuotta) lainoihin sovellettavaa keskimääräistä korkotasoa. Tätä yleisperiaatetta ei erityisemmin muutettu komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (43). Koska Habiditen ja Afer-konsernin luottoriskiluokituksesta ei ole suoraa tietoa kyseiseltä ajalta, komission mielestä voidaan olettaa, että Habidite täytti tavanomaiselle vakuustasolle kuuluvan tavanomaisen yrityksen tunnusmerkit. Sekä Diputación että Habidite katsoivat itse asiassa yksimielisesti, että Habidite ja Afer-konserni eivät olleet pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä kyseisenä ajankohtana (ks. johdanto-osan 52 kappale.)
(76)
Kolmanneksi on todettava, että takaisinmaksujärjestelyyn sisältyvän tuen bruttoavustusekvivalenttia mukautettiin. Näin otettiin huomioon yhtiövero, joka vastaanottajan olisi pitänyt maksaa ja joka oli Espanjassa kyseiseen aikaan 35 prosenttia.
(77)
Johdanto-osan 74-76 kappaleessa esitettyjen tietojen mukaan tuetulle lainalle laskettu NAE esitetään seuraavassa taulukossa:
Lainaosuus
100 %
Laina-aika
7 vuotta
Takaisinmaksun lyhennyksetön aika
4 vuotta
Viitekorko
4,36 %
Marginaali/korotus
0
Sovellettava korko yhteensä
4,36 %
Tuen bruttoavustusekvivalentti
20,33 %
Yhtiövero
35 %
Nettoavustusekvivalentti (verojen jälkeen)
13,21 %
(78)
Komissio toteaa myös, että sopimuspuolet ovat eri mieltä maa-alueen ostosta hanketta varten aiheutuneiden todellisten kustannusten määrästä, johon tuen määrää määritettäessä sovellettava NAE perustuu. Kuten edellä johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan, Diputación väittää, että Bizkailur oli syyskuuhun 2009 mennessä maksanut 4,7 miljoonaa euroa 205 000 m2:n maa-alueesta, ja toteaa, että hanketta varten lisäksi tarvittavasta 95 000 m2:n maa-alueesta olisi ollut maksettava 2,6 miljoonaa euroa. Habidite väittää toisaalta, ettei Bizkailurin tarvinnut ostaa niin suurta aluetta hanketta varten, koska maa-alueita koskevan sopimuksen mukainen kokonaispinta-ala oli vain 101 403 m2 (ks. edellä oleva johdanto-osan 47 kappale).
(79)
Komissio toteaa tämän erimielisyyden osalta ensinnäkin, että maa-alueita koskevan sopimuksen 1 artiklan ii kohdan tarkan sanamuodon mukaan hankkeeseen tarvitun kokonaispinta-alan oli määrä olla ”vähintään”101 143 m2. Toiseksi komissio katsoo, ettei se voi ilmaista näkemystään tästä asiasta sopimuspuolten muodollisen tutkintamenettelyn aikana toimittamien tietojen perusteella. Koska maa-alueita koskevan sopimuksen mukaista tukea ei kuitenkaan ole maksettu eikä takaisinperintää siis tarvitse määrätä, ei myöskään ole tarpeen määrittää tarkkaa hintaa, joka Habiditen olisi ollut maksettava takaisin. Riittää, että tässä päätöksessä määritetään maa-alueita koskevassa sopimuksessa määritellyistä takaisinmaksuehdoista aiheutuva valtiontuen osuus.
(80)
Tukiosuus määritellään 13,21 prosentiksi niistä kustannuksista, jotka on maksettava takaisin Bizkailurille Habidite-hankkeeseen tarvittavan maa-alueen ostamisesta maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdassa esitetyin ehdoin. Näin määritetty valtiontuen määrä vastaa korkoa, jonka Bizkailur jätti perimättä ja jonka markkinatoimija olisi perinyt seitsemän vuoden lainasta, jonka ehtoina oli neljä vuotta lyhennyksetöntä aikaa ja neljä yhtä suurta vuosittaista takaisinmaksuerää (kukin erä 25 prosenttia maksettavasta summasta). Lainan sisältämän tukiosuuden laskemisen perustana ovat todelliset kustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta maa-alueen ostosta.
(81)
Vastaavia huomioita on tehtävä maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvästä toisesta tukielementistä eli kustannuksista, jotka maa-alueen mukauttaminen teolliseen käyttöön aiheutti. Maa-alueita koskevan sopimuksen mukaan kyseisiä kustannuksia ei tarvinnut maksaa takaisin Bizkailurille (ks. tältä osin johdanto-osan 69 ja 70 kappale). Sopimuspuolet ovat myös tässä yhteydessä eri mieltä kustannusten määrästä. Diputaciónin mukaan näiden kustannusten arvioitiin maaliskuussa 2009 olevan 28,5 miljoonaa euroa (ks. johdanto-osan 30 kappale). Habidite katsoo tämän arvion kuitenkin liian suureksi (ks. johdanto-osan 47 kappale) osittain, koska Bizkailur osti enemmän maata kuin maa-alueita koskevan sopimuksen mukaan tarvittiin tätä hanketta varten ja osittain, koska Bizkailur oli käyttänyt osaa hanketta varten jo ostetusta maa-alueesta muihin tarkoituksiin, esimerkiksi kaatopaikkana.
(82)
Kun otetaan toistamiseen huomioon, ettei tukea ole maksettu eikä sitä tarvitse periä takaisin, riittää, kun tässä päätöksessä määritellään tämä maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tukielementti. Se koostuu niistä kokonaiskustannuksista, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön hanketta varten - maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan ehtojen mukaisesti - eli kustannuksista, joita Habiditen ei tarvinnut maksaa takaisin Bizkailurille sopimuksen toisen osan 1 artiklan vi kohdan sanamuodon mukaan.
(83)
Komissio katsoo myös, että johdanto-osan 68-77 kappaleessa määritelty etu, joka muodostuu kahdesta johdanto-osan 80 ja 82 kappaleessa kuvatusta osatekijästä, on katsottava valikoivaksi siltä osin kuin se oli määrä myöntää maa-alueita koskevan sopimuksen perusteella yhdelle tietylle tuensaajalle, nimittäin Habiditelle ja AFER-konsernille, johon Habidite kuuluu.
(84)
Kuten johdanto-osan 43 kappaleessa todetaan, Habidite väittää, etteivät ilmoitetut sopimukset vääristä kilpailua, koska a) asianomaiset markkinat käsittävät yksinomaan ”tehdasvalmisteisten elementtien valmistuksen, myynnin ja vuokrauksen” ja b) yhtiöllä ei ole kilpailijoita Habiditen tehdasvalmisteisten elementtien ainutlaatuisten ominaisuuksien vuoksi.
(85)
Komissio ei voi hyväksyä Habiditen esittämiä perusteluja. Vaikka Habiditen tehdasvalmisteiset rakennuselementit voitaisiin katsoa ainutlaatuiseksi tuotteeksi niiden ominaisuuksien perusteella, merkitykselliset tuotemarkkinat on tässä tapauksessa määriteltävä laajemmassa merkityksessä yleisesti talojen rakentamiseen ja myyntiin liittyviksi markkinoiksi, jotka käsittävät sekä vapailla markkinoilla myytävät että säännellyllä markkinalohkolla myytävät (sosiaalisen asuntotuotannon piiriin kuuluvat) talot.
(86)
Kuten Habidite itse perustelee, niiden talojen hintoja, jotka oli määrä myydä Bizkailurille, voidaan verrata vapailla markkinoilla myytävien talojen tai sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen asuntojen hintoihin. Se, että Bizkailur teki myös muiden rakentajien kuin Habiditen kanssa sopimuksia muista hintasäännellyistä taloista, osoittaa, että muut rakentajat tosiaan kilpailivat kyseisenä ajankohtana Habiditen kanssa sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen asuntojen toimittamisesta Bizkailurille.
(87)
Habidite toimitti (marraskuussa 2008) Baskimaan hallitukselle vuoden 2008 aluetukea koskevan hakemuksensa tueksi liiketoimintasuunnitelman. Habidite totesi siinä (sivuilla 10-12), että se oli kilpaillut perinteisten talojen rakentajien kanssa useilla Espanjan alueellisilla markkinoilla, joilla se aikoi myydä tuotteitaan (etenkin esim. Baskimaassa, Navarrassa, Cantabriassa, La Riojassa, Madridissa ja Kataloniassa sekä vähäisemmässä määrin myös Espanjan muilla itsehallintoalueilla (comunidades autónomas). Habidite arvioi, että sen kokonaismarkkinaosuus Espanjan markkinoilla (vapaat markkinat ja sosiaalisen asuntotuotannon hankkeet) kasvaisi tämän johdosta vuoden 2011 0,4 prosentista 1 prosenttiin vuosina 2012-2016. Habiditen arvion mukaan esimerkiksi vuonna 2011 koko Espanjan markkinoilla myytävien talojen kokonaismäärä olisi noin 320 000 taloa. Se olisi saanut 0,4 prosentin markkinaosuuden valmistamalla 1 403 taloa vuonna 2011. Habidite arveli erityisesti Baskimaan markkinoiden osalta markkinaosuudekseen 0,5 prosenttia vuonna 2011 ja jopa 2,8 prosenttia vuodesta 2014 alkaen olettaen, että asuntojen vuotuinen kokonaiskysyntä kyseisellä alueella olisi ollut 8 000 taloa vuosina 2011-2016.
(88)
Valtiontuen on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan katsottava vääristävän kilpailua, jos se vahvistaa tuensaajayritysten rahoitustilannetta ja toimintamahdollisuuksia verrattuna kilpailijoihin, jotka eivät saa tukea (44). Tämän periaatteen ja edellä olevien huomioiden perusteella on todettava, että Habiditelle ja Afer-konsernille maa-alueita koskevan sopimuksen välityksellä annetulla tuella olisi ollut kilpailua vääristäviä vaikutuksia, koska Habidite olisi sen avulla saanut mahdollisuuden alentaa investointikustannuksia, joista yritys tavallisesti vastaa itse, sekä sen vuoksi myös kilpailuedun todellisiin ja mahdollisiin kilpailijoihin nähden.
(89)
Kuten johdanto-osan 84-87 kappaleessa, ei tässäkään yhteydessä voida hyväksyä Habiditen esittämää perustelua. Sen mukaan merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat elementtirakenteisten talojen osalta elementtien kuljetuskustannusten vuoksi vain paikalliset tai alueelliset. Koska Baskimaa sijaitsee lähellä muita jäsenvaltioita ja meren rannikkoa, ylimääräiset kuljetuskustannukset eivät todennäköisesti olisi merkittävässä asemassa Habiditen mahdollisten kilpailijoiden voittamisessa tällä itsehallintoalueella. Kuljetuskustannukset eivät olisi todennäköisesti myöskään olleet esteenä Habiditen kilpaillessa talojen rakentamisesta lähellä olevissa jäsenvaltioissa.
(90)
Johdanto-osan 88 kappaleessa mainitussa oikeuskäytännössä vahvistetaan, että jos valtiontuki vahvistaa jonkin yrityksen rahoitustilannetta muihin EU:n sisäisessä kaupankäynnissä kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava haittaavan näitä yrityksiä. Tuki voi vaikuttaa EU:n sisäiseen kauppaan, vaikka tuensaajayritys ei itse harjoittaisi rajatylittävää toimintaa (45).
(91)
Komissio katsoo johdanto-osan 89 ja 90 kappaleen huomioiden perusteella, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä valtiontuki olisi todennäköisesti vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
VII.1.2 Toimenpide 2: talosopimus
(92)
Johdanto-osan 64-67, 84-88 ja 89 ja 90 kappaleessa esitettyjä huomioita valtiontuen määrittelyssä käytettävistä kriteereistä, jotka koskevat valtion varojen käyttöä ja valtion toiminnaksi katsomista, kilpailun vääristymistä ja vaikutusta EU:n sisäiseen kauppaan, voidaan soveltaa soveltuvin osin myös talosopimukseen. Näin ollen johdanto-osan 93-96 kappaleessa tutkitaan vain edun valikoivuuden kriteeriä.
(93)
Kuten johdanto-osan 45 kappaleessa mainitaan, Habidite väittää, ettei sille myönnetä talosopimuksessa etua, koska Bizkailurin maksettavaksi aiotut hinnat Habiditen talosopimuksen mukaisesti rakentamista 1 500 talosta olivat tosiasiassa yleistä markkinatasoa halvemmat.
(94)
Habidite väittää ensinnäkin erityisesti, että Bizkailur olisi myynyt hintasäänneltyinä asuntoina ne 1 500 taloa, jotka Habiditen oli määrä toimittaa talosopimuksen mukaisesti, sovellettavan alueellisen lainsäädännön mukaan määräytyvään enimmäishintaan. Hinta olisi ollut 1,7-kertainen verrattuna 1 päivänä elokuuta 2004 annetussa Baskimaan hallituksen määräyksessä määriteltyyn ja Espanjan kansallisen tilastokeskuksen määrittämän kuluttajahintaindeksin perusteella tarkistettuun hintaan (ks. tältä osin johdanto-osan 17 ja 18 kappale). Keskihinta, joka Bizkailurin oli näin ollen määrä saada 1 500 talosta, oli 2 010,19 euroa/m2, mikä on selvästi pienempi kuin Vizcayan maakunnassa vuonna 2007 vapailla markkinoilla myytyjen talojen keskihinta, 2 921,9 euroa/m2. Habidite olisi saanut vain 83 prosenttia tai 83,30 prosenttia (750:stä alle 75 m2:n talosta) 2 010,19 euron neliöhinnasta, joka Bizkailurin oli määrä saada näiden hintasäänneltyjen talojen myynnistä.
(95)
Toiseksi Habidite väittää, että hinta, joka sen oli määrä saada Bizkailurilta talosopimuksen mukaan 1 500 talosta, oli verrattavissa muiden rakennusyhtiöiden kyseisenä ajankohtana vastaavien sopimusten perusteella Bizkailurilta saamiin hintoihin (johdanto-osan 45 kappaleessa esitetään esimerkkejä.)
(96)
Habidite väitti lisäksi, että asetuksen 78/1986 ja julkisista hankinnoista 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY (46) 31 artiklan mukaan tällaisia sopimuksia voidaan tehdä myös suoraan eli ilman julkista tarjouskilpailua hankkeen tekniseen luonteeseen tai yksinoikeuden suojaamiseen liittyvistä syistä.
(97)
Tutkittuaan Habiditen esittämät tiedot ja perustelut komissio esittää seuraavat huomautukset johdanto-osan 98-107 kappaleessa.
(98)
Aluksi on syytä huomauttaa, että Bizkailurin kanssa vastaavia sopimuksia tehneiden muiden rakennusyhtiöiden saamia keskihintoja koskevat tiedot perustuvat yksinomaan lehdistössä julkaistuihin tietoihin. Komissio ei saanut Diputaciónilta tätä asiaa koskevia suoria tietoja, kuten jäljennöksiä Bizkailurin ja muiden rakennusyhtiöiden välisistä vastaavista sopimuksista. Joka tapauksessa Habiditen ja Diputaciónin esittämät hinta-arviot koskevat vuosia 2006 ja 2007, kun 1 500 taloa oli talosopimuksen A artiklan c alakohdan ja vuonna 2009 julkaistun Habiditen liiketoimintasuunnitelman mukaan määrä toimittaa Bizkailurille vuosina 2009-2011.
(99)
Komissio ei voi riittävin perustein katsoa, ettei Habidite saanut talosopimuksesta etua, vaikka hyväksyttäisiin, että Bizkailurin mainitun sopimuksen perusteella Habiditelle 1 500 talosta maksettavaksi määrätyt hinnat vastaavat muiden rakennusyhtiöiden samankaltaisten sopimusten perusteella Bizkailurilta saamia hintoja ja ovat joka tapauksessa tällaisista taloista vapailla markkinoilla yleisesti saatavia hintoja halvemmat. Kuten myös menettelyn aloittamispäätöksessä todettiin (47), Habidite hyötyi talosopimuksesta pääasiallisesti turvaamalla alkuvaiheen tuotantomääriensä huomattavan osan myynnin. Uuteen investointihankkeeseen luontaisesti liittyvät ja uusien tuotteiden, kuten Habidite-elementtien, markkinoille saattamisen yhteydessä tavanomaista suuremmat riskit vähenivät tällä tavoin merkittävästi.
(100)
Kuten tiedetään, Espanjan rakennusalan markkinoilla käytiin kyseiseen aikaan ja käydään edelleen erittäin kovaa kilpailua. Se, että Bizkailur tilasi 1 500 taloa Habiditelta, merkitsee Habiditelle huomattavaa etua sen kilpailijoihin nähden, vaikka otettaisiin huomioon yksinomaan sosiaalisin perustein myönnettävien ja hintasäänneltyjen talojen rakentamiseen kohdistuva kysyntä.
(101)
Kuten Diputación totesi, Bizkailurin oli Plan Foralin (ks. johdanto-osan 19 kappale) mukaan tarkoitus toimittaa yhteensä 3 000 sosiaalisin perustein myönnettävää taloa vuosina 2004-2007. Tämä osoittaa selvästi, ettei Habiditelta tilattujen talon lukumäärä ollut vähäpätöinen. On totta, että Plan Foral kattaa vuodet 2004-2007, mutta Habiditen oli sopimuksen nojalla määrä toimittaa Bizkailurille 1 500 taloa vuosina 2009-2011 (yhtiön liiketoimintasuunnitelman vuonna 2009 julkistetun version mukaan). Siinä viitataan kuitenkin niiden talojen kokonaismäärään, jotka Bizkailur aikoi myydä sosiaalisin perustein myönnettävinä taloina talosopimuksen teon aikaan.
(102)
Tämän tiedon arvioimiseksi on selvitettävä Diputaciónin ja Bizkailurin tilaamien talojen lukumäärän suhde Habiditen asianomaisen aikavälin kokonaistuotantoon. Vuonna 2009 julkaistun liiketoimintasuunnitelman mukaan Habidite arvioi, että Bizkailur olisi ostanut Habiditen 433 taloa käsittävän tuotannon kokonaisuudessaan vuonna 2009. Bizkailurin oli vuonna 2010 tarkoitus ostaa 670 taloa, kun Habiditen kokonaistuotannon oli määrä käsittää 1 113 taloa. Vuonna 2011 Bizkailurin oli tarkoitus ostaa 342 taloa Habiditen 3 151 talon kokonaistuotannosta. Tämä viittaa siiten, että Habidite itse arvioi talosopimuksen tekoajankohtana, että Diputación ja Bizkailur olisivat ostaneet merkittävän osan Habiditen Alonsotegin tehtaan tuotannosta sen kahden ensimmäisen tuotantovuoden (vuosien 2009 ja 2010) aikana. Tämä tukee sitä päätelmää, että talosopimuksella on merkittävästi vähennetty uuteen investointihankkeeseen luontaisesti liittyviä ja etenkin uusien tuotteiden (Habidite-elementtien) markkinoille saattamiseen liittyviä riskejä.
(103)
Myös (marraskuussa 2008 päivätyssä) Habiditen omassa liiketoimintasuunnitelmassa, jonka Habidite toimitti hakiessaan vuoden 2008 aluetukea, on viitteitä siitä, että Habiditelta olisi talosopimuksella otettu huomattava osa tuotteen vapailla markkinoilla myyntiin liittyvää riskiä. Habidite arvioi tässä liiketoimintasuunnitelmassa säännellyillä markkinoilla koko Baskimaassa vuosina 2011-2016 myytävien talojen kokonaiskysynnäksi noin 8 000 taloa vuodessa. Samassa liiketoimintasuunnitelmassa mainitaan, että Habidite aikoi ensisijaisesti myydä tuotteitaan säännellyllä markkinalohkolla (sosiaalisen asuntotuotannon piirissä) sekä Baskimaassa että muilla Espanjan alueilla. Habidite ennusti myyvänsä vuonna 2011 Espanjan säännellyillä markkinoilla yhteensä 289 taloa saman vuoden 1 403 talon kokonaistuotannostaan. Tämä osoittaa, että talosopimuksen päättymisen jälkeen (Diputaciónin ja Bizkailurin tilaamat 1 500 taloa oli määrä toimittaa viimeistään toukokuussa 2011) niiden talojen osuus koko vuosituotannosta, jotka Habidite toivoi voivansa myydä säännellyillä markkinoilla, eli 289 taloa 1 403 talon kokonaistuotannosta, oli paljon pienempi kuin vastaava osuus Habiditen Alonsotegin tehtaan kolmen ensimmäisen, talosopimuksen kattaman, toimintavuoden aikana.
(104)
Toinen varteenotettava tekijä on Bizkailurin talosopimuksen avulla kattaman sosiaalisen asuntotuotannon todellinen kysyntä Vizcayan maakunnassa. Diputación ja Habidite eivät toimittaneet erityisiä todisteita sosiaalisen asuntotuotannon todellisesta kysynnästä, joka Bizkailurin oli määrä kattaa sovituin ehdoin Habiditen kanssa tehdyn talosopimuksen perusteella. Kuten johdanto-osan 98 kappaleessa mainittiin, talosopimuksen mukaiset 1 500 taloa oli määrä toimittaa vuosina 2009-2011. Diputación ei myöskään väittänyt, että sopimus olisi tehty yleistä taloudellista etua koskevan palvelun, kuten sosiaalisen asuntotuotannon, toimittamiseksi. On myös syytä panna merkille, ettei talosopimuksen tekemistä edeltänyt julkinen tarjouskilpailu, vaikka Habiditen itsensä antamien tietojen mukaan Bizkailur näyttäisi järjestäneen tarjouskilpailun muiden rakennusyhtiöiden kanssa tekemistään vastaavista sopimuksista.
(105)
Tästä näkökulmasta ei voida hyväksyä Habiditen esittämää väitettä (ks. johdanto-osan 96 kappale), jonka mukaan sopimus voidaan tehdä suoraan eli ilman julkista tarjouskilpailua hankkeen teknisen eritysluonteen vuoksi. Säännöt, joihin Habidite vetosi, eivät ensinnäkään koske nyt esillä olevan kaltaisia tilanteita, joissa hankkeen erityisluonne perustuu uuden tuotteen markkinoille tuomiseen. Talosopimuksen kohteena oli sellaisten talojen osto, jotka oli määrä myydä hintasäänneltyinä asuntoina vähäosaisille kansalaisille. Talojen rakentamiseen käytetyllä teknologialla ei ole merkitystä, ja tehdasvalmisteisista elementeistä rakennetut talot kilpailivat suoraan perinteisin menetelmin rakennettujen kanssa. Toiseksi, Baskimaan taloustuomioistuin (Tribunal Vasco de Cuentas Públicas) ilmoitti tammikuussa 2009 laaditussa raportissa (48) epäilevänsä maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen lainmukaisuutta ottaen huomioon, että julkiset hankintasopimukset oli tehty avoimuuden ja tarjouskilpailuperiaatteiden vastaisesti.
(106)
Asiassa P&O Ferries (49) annetun tuomion mukaan ei yksinomaan sen perusteella, että viranomainen hankkii tavaroita markkinahinnoitteluehdoin, voida katsoa olevan kyse markkinaehtoisista liiketoimista, jos valtiolla ei ole ollut todellista tarvetta kyseisille tavaroille, varsinkaan jos tavaroista on tehty hankintasopimus ilman julkista tarjouskilpailua. Käsiteltävänä olevassa asiassa on tullut esille kaksi seikkaa, jotka viittaavat siihen, ettei liiketoimea toteutettu markkinaehtoisesti. Ensinnäkään ei ole saatu tietoja Bizkailurin todellisesta tarpeesta myydä sopimuksen piiriin kuuluvat 1 500 taloa hintasäänneltyinä asuntoina vuosina 2009-2011 ja toiseksi ei ole toteutettu julkista tarjouskilpailua.
(107)
Komissio katsoo johdanto-osan 97-106 kappaleessa esitettyjen huomioiden perusteella, ettei talosopimusta voida pitää tavanomaisena markkinatoimena. Sen sijaan sopimus merkitsee etua Habiditelle ja Afer-konsernille, koska ne vapautuvat sopimuksen perusteella riskeistä, joita liittyy tuotannon myymiseen markkinaehtoisesti ja kilpaillen suoraan muiden rakentajien kanssa. Tukiosuus määritellään tässä yhteydessä voitoksi, jonka Habidite olisi saanut 1 500 asunnon myynnistä Diputaciónille ja Bizkailurille talosopimuksen mukaisin ehdoin. Se olisi siis ollut Bizkailurilta 1 500 talon myynnistä talosopimuksen A artiklan e alakohdan mukaisin hinnoitteluehdoin saadun hinnan ja 1 500 talon valmistuksesta Habiditelle aiheutuneiden tuotantokustannusten välinen erotus. Etu on valikoiva, koska se myönnetään talosopimuksen nojalla nimenomaisesti Habiditelle ja Afer-konsernille.
VII.1.3 Alustavat päätelmät
(108)
Johdanto-osan 64-90 ja 92-106 kappaleen perusteella ja sanotun rajoittamatta huomioiden esittämistä julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön noudattamisesta on katsottava, että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen että talosopimukseen liittyy perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(109)
Maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa valtiontuki muodostui kahdesta eri osatekijästä:
a)
Perimättä jätetty korko lainasta, jonka kokonaismäärä vastasi Bizkailurille Habidite-hanketta varten hankitun maa-alueen ostosta aiheutuneita kustannuksia. Koroton laina olisi myönnetty seitsemäksi vuodeksi, ja lyhennyksetön aika olisi ollut neljä vuotta. Perimättä jätetyn koron määrä vastaa NAE:ta, joka on 13,41 prosenttia Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta maa-alueen ostosta aiheutuneista kustannuksista.
b)
kokonaiskustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille tämän hankkeen edellyttämän vähintään 101 430 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan mukaisesti.
(110)
Talosopimuksen tapauksessa tukiosuus koostuu voitosta, jonka Habidite olisi saanut 1 500 talon myynnistä mainitun sopimuksen mukaisesti eli talosopimuksen A artiklan e kohdassa määrätyn 1 500 talon hinnan ja Habiditelle 1 500 talon rakentamisesta aiheutuneiden tuotantokustannusten välisestä erotuksesta.
VII.2. Soveltuvuus sisämarkkinoille
(111)
Komissio esitti 2 päivänä joulukuuta 2009 tekemässään menettelyn aloittamispäätöksessä epäilyjä siitä, voitiinko maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen liittyvä valtiontuki todeta perussopimuksen ja asiaa koskevien arviointiajankohtana sovellettavien sääntöjen mukaiseksi. Edellä mainituilla säännöillä tarkoitetaan erityisesti alkuperäisiä tilapäisiä puitteita (50), vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoja, vuosille 2007-2013 annettuja alueellisia valtiontukia koskevia yhteisön suuntaviivoja (51) ja vuoden 2008 yleistä ryhmäpoikkeusasetusta (52).
(112)
Kuten johdanto-osan 60-62 kappaleessa todetaan, maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnetty tuki myönnettiin kuitenkin sääntöjenvastaisesti (ennen komissiolle ilmoittamista) 15 päivänä joulukuuta 2006. Tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille on sen vuoksi arvioitava tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden valtiontukisääntöjen perusteella.
(113)
Kun on otettava huomioon myöntämisajankohta, maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille ei voida tutkia niiden kriisin johdosta sovellettavien erityissääntöjen perusteella, jotka annettiin ja jotka tulivat voimaan myöhemmin.
(114)
Diputaciónin mukaan Habidite ja Afer-konserni eivät 15 päivänä joulukuuta 2006 myöskään olleet vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitettuja vaikeuksissa olevia yrityksiä. Ne eivät sen vuoksi olleet oikeutettuja pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiseen tukeen maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen tekoajankohtana.
(115)
Maa-alueita koskeva sopimus ja talosopimus tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006 edistämään uutta investointihanketta Alonsotegin kunnassa, joka sijaitsee Gran Bilbaon hallintoalueella (comarca) (53). Alue oli kyseisenä ajankohtana perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuettava alue. Sen vuoksi on tutkittava, onko maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnetty tuki voinut olla perussopimuksen ja aluetukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 sovellettujen sääntöjen eli vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (54), jäljempänä ’vuoden 1998 suuntaviivat’ ja vuonna 2002 alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (55), jäljempänä ’vuoden 2002 puitteet’, mukainen perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.
(116)
Jotta alueellinen investointituki voitaisiin katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, sen on oltava niiden monien vakiokriteerien mukainen, jotka on maa-alueita koskevan sopimuksen tekoajankohdan, 15 päivän joulukuuta 2006, osalta vahvistettu vuoden 1998 suuntaviivoissa. Tuen on erityisesti edistettävä alueellista kehitystä ja alkuinvestointihanketta, jonka toteutus on aloitettu vasta tukihakemuksen jättämisen jälkeen (kannustava vaikutus). Lisäksi tuensaajan on rahoitettava vähintään 25 prosenttia investointihankkeesta ja investointihanke on säilytettävä alkuperäisellä tuettavalla alueella vähintään viiden vuoden ajan. Tukea myönnettäessä huomioon otettavina tukikelpoisina kustannuksina tulivat lisäksi kyseeseen vain tietyt kulut, eikä tuki voinut kasautua muun tuen kanssa siten, että se olisi ylittänyt aluetukeen sovellettavan enimmäismäärän.
(117)
Vuoden 1998 suuntaviivojen 2 kohdan mukaan yhdelle yritykselle myönnettyä tai yhdelle toimialalle rajoittuvaa tilapäistä (ad hoc) aluetukea ei pääsääntöisesti ole katsottava perussopimuksen mukaiseksi, koska sen vääristävät vaikutukset aluetukeen olisivat periaatteessa olleet myönteisiä vaikutuksia vahvemmat. Lisäksi kiellettiin tilapäinen tuki vaikeuksissa oleville yrityksille.
(118)
Espanjan viranomaiset eivät ilmoittaneet Habiditelle maa-alueita koskevan sopimuksen nojalla myönnetystä tuesta hyväksytyn aluetukijärjestelmän piiriin kuuluvana tukena. Tätä tukea on pikemminkin pidettävä tilapäisenä toimenpiteenä, josta on hyötyä vain Habiditelle ja Afer-konsernille sekä välillisesti koko rakennusalalle.
(119)
Vuoden 1998 suuntaviivojen saman 2 kohdan mukaan yhdelle toimialalle tai yhdelle yritykselle myönnetty tilapäinen tuki voidaan kuitenkin poikkeuksellisesti todeta perussopimuksen mukaiseksi, jos voidaan osoittaa, että se edistää alueellista kehitystä merkittävästi ja edistävä vaikutus on EU:n sisäiseen kauppaan ja kilpailuun kohdistuvia vääristäviä vaikutuksia vahvempi. Vaikka Espanjan viranomaiset eivät ole esittäneet tätä näkökohtaa koskevia väitteitä, komissio aikoo tutkia omasta aloitteestaan hallussaan olevien tietojen perusteella, täyttyvätkö kyseistä poikkeusta koskevat edellytykset maa-alueita koskevalla sopimuksella myönnetyn tuen tapauksessa.
(120)
Maa-alueita koskeva sopimus oli selvästi tarkoitettu edistämään uutta investointihanketta eli uutta Habidite-tehdasta Alonsotegin kunnassa. Hankkeen arveltiin tuolloin luovan tuettavalle alueelle 1 100 välitöntä uutta työpaikkaa ja hyvin todennäköisesti myös huomattavan määrän välillisiä työpaikkoja samalle alueelle. Tätä tietoa vahvistaa se tosiasia, että uusi investointihanke olisi samanaikaisesti tehdyn talosopimuksen nojalla edistänyt myös aluepoliittisten tavoitteiden saavuttamista eli sosiaalista asuntotarjontaa vähäosaisille kansalaisille Vizcayan maakunnassa. Habiditea ja Afer-konsernia ei myöskään katsottu pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9, 10 ja 11 kohdassa tarkoitetuiksi vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen allekirjoitusajankohtana (ks. johdanto-osan 9 kappale). Komissio katsoo sen vuoksi, että vuoden 1998 suuntaviivojen 2 kohdan viimeisen alakohdan mukaiset poikkeusta koskevat edellytykset täyttyvät maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa.
(121)
Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.4 kohdan mukaan aluetuen käsite kattaa yksinomaan tuen alkuinvestointeihin, joilla tarkoitetaan investointeja kiinteään käyttöomaisuuteen, joka liittyy uuden laitoksen perustamiseen, olemassa olevan laitoksen laajentamiseen tai toimivan yrityksen tuotantomenetelmän perusteelliseen muuttamiseen. Maa-alueita koskevan sopimuksen nojalla myönnetty tuki on tämän määritelmän mukainen, koska tuen tavoitteena oli edistää uuden investointihankkeen perustamista Alonsotegin kunnassa.
(122)
Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaan alkuinvestointituen on määrä kattaa yksinomaan tukikelpoiset investointikustannukset. Aluetuen enimmäismäärä määritellään näin ollen prosenttiosuutena tukikelpoisista investointikustannuksista. Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 ja 4.6 kohdan mukaan uuden investointihankkeen ”tukikelpoisiin kustannuksiin” kuuluvat maasta, rakennuksista ja laitteista aiheutuneet kustannukset. Lisäksi niihin kuuluvat osasta aineettomia investointeja (patentit, käyttöluvat, taitotieto) aiheutuneet kustannukset edellyttäen, että ne eivät suurten yritysten osalta ylitä 25 prosenttia vakioperusteesta.
(123)
Aluksi olisi siis määritettävä Habidite-hankkeesta 15 päivänä joulukuuta 2006 alkaen Alonsotegin kunnassa aiheutuneet tukikelpoiset kustannukset.
(124)
Koska maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvää tukea ei myönnetty sitä edeltäneen tukihakemuksen perusteella, tuensaaja ei ollut toimittanut tietoja, jotka ovat aluetukea koskevissa tapauksissa olennaisia tukikelpoisten kustannusten määrittelylle uudessa investointihankkeessa. Diputaciónin käytettävissä olevat tiedot tukikelpoisista kustannuksista esitettiin edellä johdanto-osan 12 kappaleessa seuraavasti:
Maapohja
4,8 miljoonaa euroa
Tehdasrakennus
22,5 miljoonaa euroa
Maan mukauttaminen (urbanización)
4,04 miljoonaa euroa
Laitteistot
24,0 miljoonaa euroa
Yhteensä
55,34 miljoonaa euroa
(125)
Edellä ilmoitetut kululajit voidaan tosiasiassa katsoa vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 kohdassa tarkoitetuiksi ”tukeen oikeutetuiksi kustannuksiksi”. Koska maa-alueita koskevaan sopimukseen sisältyvä tuki lisäksi liittyi välittömästi uuteen investointihankkeeseen tarvittavan maa-alueen ostoon ja mukauttamiseen teolliseen käyttöön, se myös täytti vuoden 1998 suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaisen edellytyksen.
(126)
Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.10 kohdan mukaan alkuinvestointitukien myöntämisen ehtona olisi oltava kyseisen investoinnin säilyttäminen vähintään viiden vuoden ajan. Vaikka tätä ehtoa ei nimenomaisesti määrätäkään Habiditelle maa-alueita koskevan sopimuksen yhteydessä, on kuitenkin todettava, että samanaikaisesti eli 15 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn ja samaan investointihankkeeseen liittyvän (edellä johdanto-osan 39 kappaleessa kuvatun) koulutustukisopimuksen yhteydessä Habidite oli sitoutunut säilyttämään 1 100 työpaikkaa vähintään viiden vuoden ajan. Komissio katsoo sen vuoksi, että myös vuoden 1998 suuntaviivojen 4.10 kohdan mukaiset vaatimukset täyttyvät.
(127)
Koska tiedot Alonsotegin kuntaan perustetun Habidite-tehtaan 1 100 työntekijän arvioiduista palkkakustannuksista puuttuvat, komissio ei voi mielekkäästi arvioida, onko maa-alueita koskevan sopimuksen mukaisesti myönnetty tuki mahdollisesti vuoden 1998 suuntaviivojen työpaikkojen luomista koskevan 4.11-4.17 kohdan mukainen. Koska maa-alueita koskevaan sopimukseen sisältyvä tuki kuitenkin liittyi maa-alueen ostoon, joka on tukeen oikeutettu kustannus, ei ole tarpeen tehdä vuoden 1998 suuntaviivojen 4.11-4.17 kohdan mukaista arviointia.
(128)
Habiditen investointihankkeelle ei ennen maa-alueita koskevan sopimuksen allekirjoittamista ollut myönnetty muuta investointitukea, joka olisi otettava huomioon arvioitaessa vuoden 1998 suuntaviivojen 4.18 kohdan mukaisia kumulatiivisia vaikutuksia.
(129)
Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.2 kohdassa todetaan, että tukijärjestelmässä on vaadittava, että tukihakemus on jätettävä ennen kuin investointihanketta aletaan toteuttaa. Tämän säännön tavoitteena on varmistaa, että aluetukea myönnetään vain, jos sillä on todennettavissa oleva kannustava vaikutus: jos tiettyä hanketta olisi alettu toteuttaa ennen tukihakemuksen jättämistä, myöhemmin myönnetyllä aluetuella ei ilmeisestikään olisi kannustavaa vaikutusta. Hanke olisi todennäköisesti toteutettu, vaikka tukea ei olisi saatukaan.
(130)
Tältä osin on ensinnäkin todettava, että maa-alueita koskeva sopimus oli väliaikainen toimenpide eikä siinä ole kyse hyväksytyn järjestelmän mukaisesta tuesta. Kannustava vaikutus on kuitenkin perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen soveltuvuuskriteeri, joka on joka tapauksessa todennettava maa-alueita koskevan sopimuksen osalta. Vaikka Diputación ei väittänyt, että tällä toimenpiteellä on kannustava vaikutus, komission olisi silti tutkittava omasta aloitteestaan, noudatetaanko tätä olennaista sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytystä.
(131)
Komissio katsoo, että kannustavaa vaikutusta koskeva edellytys täyttyy maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen tapauksessa seuraavista syistä. Ensiksi on todettava, että vaikka tuesta ei ilmoitettu ennen sen myöntämispäivää (15 päivänä joulukuuta 2006), hanketta ei alettu toteuttaa ennen tuen myöntämistä. Diputaciónin antamien tietojen mukaan hanketta varten tarvitun maa-alueen ostoa voidaan itse asiassa pitää tämän investointihankkeen aloittamisena. Ostoa alettiin toteuttaa vasta toukokuussa 2007 eli sen jälkeen, kun maa-alueita koskeva sopimus oli allekirjoitettu 15 päivänä joulukuuta 2006 Toiseksi, Habidite-hanketta ei toteutettu maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen keskeyttämisen jälkeen. Tämä voidaan nähdä osoituksena tuen kannustavasta vaikutuksesta, koska hanketta ei siis toteutettu ilman tukea.
(132)
Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.2 kohdassa edellytettiin myös, että tuensaajan olisi ollut rahoitettava vähintään 25 prosentin oma, tuesta vapaa osuus hankkeen tukikelpoisista kustannuksista Tätä edellytystä noudatetaan selvästi maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen tapauksessa. Diputaciónin ilmoittamat hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset olivat 55 miljoonaa euroa. Habiditen olisi siis pitänyt rahoittaa omista varoistaan vähintään 25 prosenttia tästä summasta eli vähintään 13,75 miljoonaa euroa. Komissio katsoo, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä edellä johdanto-osan 109 kappaleessa määritelty tukiosuus ei voinut olla yli 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista eli yli 41,25 miljoonaa euroa. Ei myöskään skenaariossa, jossa tuen kokonaismäärä olisi lisääntynyt huomattavasti hyväksyttäessä, että tuki koostui maan mukauttamisesta teolliseen käyttöön aiheutuneista 28,2 miljoonan euron todellisista kustannuksista, joihin lisätään 0,98 miljoonaa euroa (13,41 prosenttia maa-alueen ostamisesta aiheutuneista Diputaciónin arvioiden mukaisista yhteensä 7,3 miljoonan euron kustannuksista).
(133)
Komissio katsoo johdanto-osan 116-132 kappaleen huomioiden perusteella, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä valtiontuki täytti vuoden 1998 suuntaviivojen mukaiset sisämarkkinoille soveltuvuuden ehdot.
(134)
Myös johdanto-osan 12 ja 124 kappaleessa esitetyt tukikelpoisia investointikustannuksia koskevat tiedot osoittavat, että Habiditen investointihanketta voitiin joulukuussa 2006 pitää vuoden 2002 monialaisissa puitteissa tarkoitettuna suurena investointihankkeena. Hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset olivat yli 50 miljoonaa euroa. Maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen sisämarkkinoille soveltuvuutta tutkittaessa on sen vuoksi selvitettävä myös, onko se vuoden 2002 puitteiden ehtojen mukainen.
(135)
Tuen enimmäisintensiteetti oli Gran Bilbaon hallintoalueella joulukuussa 2006 NAE:na 20 prosenttia. Vuoden 2002 puitteiden 21 kohdan perusteella ja ottaen huomioon Habidite-hankkeessa vuodesta 2006 alkaen aiheutuneet johdanto-osan 12 kappaleessa esitetyt tukikelpoiset kustannukset, tuen enimmäisintensiteettiä olisi tämän hankkeen osalta ollut alennettava seuraavasti:
Tukikelpoiset kustannukset
Mukautettu tuen enimmäismäärä
Enintään 50 miljoonaa euroa
10 miljoonaa euroa (20 % - 50 miljoonan euron alueellinen enimmäismäärä)
50-100 miljoonaa euroa
0,5 miljoonaa euroa (10 % - puolet 5 miljoonan euron alueellisesta enimmäismäärästä)
100 miljoonan euron ylittävä osuus
-
Yhteensä
10,5 miljoonaa euroa
(136)
Tästä seuraa, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki olisi ollut sisämarkkinoille soveltuvaa vain 10,5 miljoonan euron kokonaismäärään saakka ja sisämarkkinoille soveltumatonta 10,5 miljoonan euron rajan ylittävältä osuudelta. Kuten johdanto-osan 78-82 ja 109 kappaleessa todetaan, maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen määrää ei voida määrittää tarkasti. Tähän on syynä kiista todellisista kustannuksista, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille niiden sopimusvelvoitteiden täyttämisestä, jotka koskevat Habiditen Alonsotegin tehtaan perustamiseen tarvittavan maa-alueen ostoa ja mukauttamista teolliseen käyttöön. Tähän kiistaan komissio ei pysty ottamaan perusteltua lopullista kantaa.
(137)
Ensimmäinen tukiosuus olisi ollut 13,21 prosenttia Bizkailurille maa-alueen ostosta aiheutuneista todellisista kustannuksista. Diputación väittää, että nämä todelliset kustannukset olisivat olleet yhteensä 7,3 miljoonaa euroa, mutta Habidite katsoo tämän arvion olevan liioiteltu. On myös todettava, että Diputaciónin itsensä antamien tietojen mukaan (ks. johdanto-osan 12 kappale) maa-alueen ostamisesta aiheutuvien kustannusten arvioitiin tuolloin olevan 4,8 miljoonaa euroa. Marraskuussa 2008 arvioidut maa-alueen ostosta aiheutuvat kustannukset olivat 5,5 miljoonaa euroa. Arvio esitettiin Habiditen liiketoimintasuunnitelmassa, jonka Habidite toimitti vuoden 2008 aluetukea koskevassa hakemuksessaan.
(138)
Toinen tukiosuus ovat Bizkailurille kyseessä olevan maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön aiheutuneet todelliset kokonaiskustannukset. Diputación arveli maaliskuussa 2009 niiden olevan 28,5 miljoonaa euroa, mutta totesi myös, että tiettynä ajankohtana niiden arvioitiin olevan vain 4,04 miljoonaa euroa (ks. johdanto-osan 12 kappale).
(139)
Yhteenvetona todetaan, että saatujen tietojen perusteella ei voida ehdottoman varmasti sulkea pois, ettei maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki olisi ylittänyt tälle hankkeelle sallittua 10,5 miljoonan euron enimmäismäärää.
(140)
Vuoden 2002 puitteiden 24 kohdassa asetetaan sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia lisäehtoja toimenpiteille, joissa tuen määrä ylittää 100 miljoonan euron investoinnille sallitun enimmäismäärän samalla tuetulla alueella. Tässä tapauksessa tuen sallittu enimmäismäärä 100 miljoonan euron investoinnille Gran Bilbaon hallintoalueella joulukuussa 2006 oli vuoden 2002 puitteiden 21 kohdan perusteella 15 miljoonaa euroa. (Se muodostui 10 miljoonasta eurosta, joka vastaa 20 prosentin osuutta ensimmäisestä 50 miljoonasta eurosta, ja 5 miljoonasta eurosta, joka vastaa 10 prosentin osuutta seuraavasta 50 miljoonasta eurosta.)
(141)
Kuten johdanto-osan 78-82 kappaleessa jo selitettiin, maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen kokonaismäärää ei saatavilla olevien tietojen perusteella voida määrittää tarkasti. Komissio ei voi kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tuen määrä olisi saattanut ylittää 15 miljoonan euron enimmäismäärän. Komissio tutki näin ollen, täyttyivätkö kyseisen tuen hyväksymistä koskevat kaksi lisäehtoa maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa.
(142)
Ensimmäisenä ehtona on, ettei tuensaajan osuus kyseisen tuotteen myynnistä ole yli 25 prosenttia ennen investointia eikä investoinnin jälkeen. Toisena ehtona on, ettei investointihankkeella luotu tuotantokapasiteetti ole yli 5 prosenttia asianomaisista markkinoista. Vuoden 2002 puitteiden 24 kohdan mukaan asianomaisilla jäsenvaltioilla on todistustaakka osoittaa, että nämä ehdot täyttyvät. Tässä tapauksessa Espanjan viranomaiset eivät ole antaneet tietoja, joiden perusteella komissio voisi todeta, täyttyykö toinen näistä kahdesta lisäehdosta.
(143)
Habidite esitti marraskuussa 2008 vuoden 2008 aluetukea koskevassa hakemuksessaan markkinahinta-arvioita (ks. johdanto-osan 87 kappale). Niissä Habidite arvioi oman osuutensa Espanjan koko talonrakennusmarkkinoista (vapaat markkinat ja sosiaalinen asuntotuotanto) olevan [0,1-1,0] prosenttia vuonna 2011 ottaen huomioon tämän investointihankkeen aikaansaaman uuden tuotantokapasiteetin. Vuodesta 2012 eteenpäin Habidite arvioi osuuden kasvavan [0,5-1,5] prosenttiin. Yksinomaan Baskimaan markkinoilla Habiditen osuus rakennusalan markkinoiden vapaasta markkinalohkosta olisi ollut vuonna 2011 [0,1-1,0] prosenttia ja kasvanut [2,0-3,0] prosenttiin vuodesta 2014 eteenpäin.
(144)
Edellä mainittuja arvioita ei kyseenalaisteta muissa komission käytettävissä olevissa tiedoissa. Niiden perusteella voidaan olettaa, että Habidite ei olisi joulukuussa 2006 maa-alueita koskevan sopimuksen nojalla tuetussa investointihankkeessa ylittänyt vuoden 2002 puitteiden 24 kohdassa asetettuja markkinaosuuden ja kapasiteetin enimmäismääriä.
(145)
Edellä esitetyn perusteella myös vuoden 2002 puitteiden mukaiset sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat ehdot olisi täytetty maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen sen osuuden osalta, joka ei ylittänyt sallittua 10,5 miljoonan euron enimmäismäärää. Tämän enimmäismäärän ylittävä tuki ei olisi ollut perussopimuksen mukainen, koska se ei olisi täyttänyt vuoden 1998 suuntaviivojen ja vuoden 2002 puitteiden mukaisia sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia ehtoja.
(146)
Koska tukea ei maksettu eikä sitä siis tarvitse periä takaisin, edellä olevat päätelmät maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän tuen sisämarkkinoille soveltuvuudesta ovat riittävät tämän päätöksen yhteydessä.
(147)
Komissio haluaa kiinnittää toimivaltaisten Espanjan viranomaisten huomion siihen, että maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki on otettava huomioon tutkittaessa, onko tuen kasautumista koskevia sääntöjä noudatettu Baskimaan hallituksen samaa hanketta varten myöntämän vuoden 2008 aluetuen yhteydessä. Tämä on tarpeen myös, kun otetaan huomioon, että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki että vuoden 2008 aluetuki kattoivat saman maa-alueen ostoon ja mukauttamiseen liittyviä tukikelpoisia menoja. On jälleen todettava, että tätä investointihanketta alettiin toteuttaa toukokuussa 2007, kun vuoden 2008 aluetukihakemus toimitettiin vuonna 2008.
(148)
Kuten johdanto-osan 93-107 kappaleessa todettiin, talosopimukseen liittyvä tuki lieventää alkuinvestointeihin liittyviä riskejä turvaamalla uuden tehtaan alkuvaiheen tuotantomäärien merkittävän osan myynnin. Lisäksi se merkitsee Habiditelle muihin kilpailijoihin nähden myönnettävää etua, sillä Habidite sai ilman julkista tarjouskilpailua sopimuksen hintasäänneltyinä asuntoina myytävien 1 500 talon toimittamisesta aluehallinnolle. Talosopimukseen liittyvä valtiontuki määriteltiin voitoksi, jonka Habidite olisi saanut Diputaciónin ja Bizkailurin ostamista 1 500 talosta eli viimeksi mainittujen maksaman hinnan ja talojen valmistamisesta Habiditelle aiheutuneiden kustannusten väliseksi erotukseksi.
(149)
Vuoden 1998 suuntaviivojen mukaan aluetuen perusteena ovat tukikelpoiset kustannukset. Vaikka kyseisten suuntaviivojen 4.2 kohdassa ei rajoiteta investointituen myöntämisen muotoja, 4.5 kohdasta ja suuntaviivojen koko sisällöstä käy kuitenkin ilmi, että investointituen on kohdistuttava tukikelpoisiin investointikustannuksiin. Kyseisten suuntaviivojen 4.5 kohdan mukaan myönnettäessä aluetukea voidaan ottaa huomioon vain omaisuuden, kuten maan, rakennusten ja laitteiden, ostamisesta aiheutuneet kustannukset. Aluetukea voidaan 4.6 kohdan mukaan myöntää myös muihin kustannuksiin, kuten patenttien, käyttölupien ja taitotiedon hankkimisesta aiheutuneisiin kustannuksiin.
(150)
Talosopimuksella myönnetyn tuen luonteen perusteella tukea ei kohdisteta edellä mainitun kaltaisiin tukikelpoisiin menoihin. Tuen tarkoituksena on pikemminkin tuensaajan juoksevien kustannusten alentaminen. Vuoden 1998 suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan toimintatuet ovat periaatteessa kiellettyjä. Niitä voidaan vain poikkeuksellisesti sallia perussopimuksen 107 artiklan a alakohdan mukaisesti tuettavilla alueilla. Habidite-hanke oli kuitenkin määrä toteuttaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti tuettavalla alueella.
(151)
Komissio katsoo sen vuoksi, että talosopimukseen liittyvää tukea voidaan pitää toimintatukena, joka vuoden 1998 suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan ei ole ollut perussopimuksen mukaista.
VIII. PÄÄTELMÄ
(152)
Komissio katsoo edellä johdanto-osan 63-151 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella ja sanotun rajoittamatta huomioiden esittämistä julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädännön noudattamisesta, että sekä maa-alueita koskevaan sopimukseen että talosopimukseen liittyy perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(153)
Maa-alueita koskevan sopimuksen tapauksessa tuki koostui kahdesta eri osatekijästä:
a)
Perimättä jätetty korko lainasta, jonka kokonaismäärä vastasi Bizkailurille Habidite-hanketta varten hankitun maa-alueen ostosta aiheutuneista kustannuksia. Koroton laina olisi myönnetty seitsemäksi vuodeksi, ja lyhennyksetön aika olisi ollut neljä vuotta. Perimättä jätetyn koron määrä vastaa NAE:ta, joka on 13,41 prosenttia Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta maa-alueen ostosta aiheutuneista kustannuksista.
b)
kokonaiskustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille kyseessä olevan vähintään 101 430 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan mukaisesti.
(154)
Talosopimuksen tapauksessa tukiosuus koostuu voitosta, jonka Habidite ja Afer-konserni olisivat saaneet Diputaciónin ja Bizkailurin tilaamien 1 500 talon myynnistä. Toisin sanoen se koostuu erotuksesta talosopimuksessa viimeksi mainittujen maksettavaksi määrätyn hinnan ja Habiditelle talojen rakentamisesta aiheutuneiden kustannusten välillä.
(155)
Saatavilla olevien tietojen perusteella ei pystytä tarkasti määrittämän maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen liittyvän valtiontuen määrää. Tuen määrää ei kuitenkaan tarvitse määrittää tässä päätöksessä, koska tukea ei ole maksettu eikä sitä näin ollen tarvitse periä takaisin.
(156)
On myös korostettava, että maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen liittyy sääntöjenvastaista valtiontukea. Sopimuksiin liittyvä tuki myönnettiin 15 päivänä joulukuuta 2006 perussopimuksen mukaisen ennakkoilmoitusvelvoitteen vastaisesti. Asiassa CELF/SIDE annetun tuomion (56) perusteella tuen sääntöjenvastaisuutta ei korjaa se, että sopimuksista ilmoitetaan jälkikäteen ja maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä valtiontuki todetaan sisämarkkinoille soveltuvaksi siltä osin kuin se alittaa sallitun enimmäismäärän eli 10,5 miljoonaa euroa. Komissio vaatii, että toimivaltaiset Espanjan viranomaiset tekevät kaikki maa-alueita koskevaan sopimukseen ja talosopimukseen sisältyvän valtiontuen sääntöjenvastaisuudesta johtuvat asianmukaiset oikeudelliset johtopäätökset.
(157)
Maa-alueita koskevalla sopimuksella myönnetty tuki on perussopimuksen mukainen ja vuoden 1998 suuntaviivojen ja vuoden 2002 puitteiden mukainen 10,5 miljoonan euron sallittuun enimmäismäärään saakka. Maa-alueita koskevalla sopimuksella myönnetty tuki, joka mahdollisesti ylittää tämän sallitun enimmäismäärän, on perussopimuksen vastainen.
(158)
Talosopimuksella myönnetty tuki on toimintatukea, joka on vuoden 1998 suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan kokonaisuudessaan perussopimuksen vastainen.
(159)
Tässä päätöksessä esitetyt päätelmät maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvän valtiontuen olemassaolosta ovat merkityksellisiä Baskimaan hallituksen vuonna 2008 samalle investointihankkeelle myöntämän aluetuen kannalta. On todettava, että tätä investointihanketta alettiin toteuttaa toukokuussa 2007 eli ennen vuoden 2008 aluetuen hakemista.
(160)
Maa-alueita koskevalla sopimuksella ja talosopimuksella myönnettävän tuen saajat ovat Habidite Technologies País Vasco S.A. ja Afer-konserni, jotka ovat maa-alueita koskevan sopimuksen ja talosopimuksen osapuolia ja mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetun komission suosituksen (57) liitteessä olevan 3 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja sidosyrityksiä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Espanjan kuningaskunnan 15 päivänä huhtikuuta 2009 ilmoittamiin kahteen sopimukseen, jotka tehtiin 15 päivänä joulukuuta 2006 yhtäältä Vizcayan maakuntaneuvoston (Diputación Foral de Bizkaia) ja Bizkailur S.A. -nimisen yhtiön ja toisaalta Habidite Technologies País Vasco S.A. -nimisen yhtiön ja Afer-konsernin välillä, sisältyy perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
Ilmoitettuihin sopimuksiin sisältyvä valtiontuki on sääntöjenvastainen, koska sitä myönnettäessä ei ole noudatettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista ennakkoilmoitusvelvoitetta.
3 artikla
Maa-alueita koskevaan sopimukseen sisältyvä valtiontuki koostuu seuraavista elementeistä:
a)
Diputaciónin ja Bizkailurin perimättä jättämä korko lainasta, jonka kokonaismäärä vastasi maa-alueen ostosta aiheutuneita todellisia kustannuksia ja joka oli määrä maksaa takaisin korottomana ja neljän lyhennyksettömän vuoden jälkeen neljänä yhtä suurena vuosittaisena maksueränä, joista kunkin oli määrä olla 25 prosenttia lainasummasta. Tällaisen korottoman lainan NAE olisi ollut 13,41 prosenttia todellisista kustannuksista, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan ii kohdan mukaisesta hanketta varten tarvittavan maa-alueen ostosta.
b)
Todelliset kokonaiskustannukset, jotka olisivat aiheutuneet Bizkailurille asianomaista hanketta varten ostettavan, kaiken kaikkiaan vähintään 101 430 m2:n maa-alueen mukauttamisesta teolliseen käyttöön maa-alueita koskevan sopimuksen toisen osan 1 artiklan iii kohdan mukaisesti.
4 artikla
Talosopimukseen liittyvä valtiontuki muodostuu voitosta, jonka Habidite ja Afer-konserni olisivat saaneet Vizcayan maakuntaneuvoston ja Bizkailur S.A.:n tilaamien 1 500 talon myynnistä talosopimuksen mukaisesti. Voitto määritetään vähentämällä Habiditelle 1 500 talon valmistuksesta aiheutuneet kustannukset Habiditen Bizkailurilta talosopimuksen A artiklan e alakohdan mukaisesti saamasta hinnasta.
5 artikla
Maa-alueita koskevaan sopimukseen liittyvä tuki on vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen ja vuonna 2002 alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden mukaan perussopimuksen mukainen 10,5 miljoonan euron enimmäismäärään saakka. Enimmäismäärän ylittävä valtiontuki on perussopimuksen vastainen.
6 artikla
Talosopimukseen sisältyvä tuki on vuonna 1998 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 4.15 kohdan mukaan perussopimuksen vastainen, koska se on toimintatukea.
7 artikla
Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2012.