РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 492/2010,
annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET
(1)
Neuvosto otti käyttöön polkumyyntiä koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen 8 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta, molemmat yhdessä jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa.
2. TÄMÄ TUTKIMUS
2.1 TARKASTELUPYYNTÖ
(2)
Productos Aditivos SA, natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa, esitti 11 päivänä joulukuuta 2008 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön.
(3)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
2.2 MENETTELYN VIREILLE PANEMINEN
(4)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 10 päivänä maaliskuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3) asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
2.3 TUTKIMUSAJANJAKSO
(5)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3. TUTKIMUKSEN OSAPUOLET
(6)
Komissio ilmoitti virallisesti pyynnön esittäneelle unionin tuottajalle, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, Kiinan ja Indonesian tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten maiden viranomaisille voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
(7)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, mutta mikään taho ei toimittanut tällaista pyyntöä komissiolle.
(8)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville Kiinan ja Indonesian vientiä harjoittaville tuottajille. Kaksi kiinalaista yritystä, jotka molemmat kuuluivat Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industrial Ltd -yritysryhmään, ja kaksi indonesialaista yritystä ilmoitti olevansa halukkaita toimimaan yhteistyössä ja vastasi polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen.
(9)
Kaksi muuta kiinalaista tuottajaa, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, and Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, ilmoittautui. Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että nämä yritykset eivät harjoittaneet polkumyyntiä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi Fang Da Food Additive (Shenzhen) ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) eivät ole tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kohteena.
4. SAATUJEN TIETOJEN TARKISTAMINEN
(10)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
4.1
VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT KIINASSA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing
-
ja etuyhteydessä oleva yritys Rainbow Rich Industrial Ltd, Hongkong.
4.2
VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT INDONESIASSA:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3
UNIONIN TUOTANNONALAN TUOTTAJA:
-
Productos Aditivos SA, Espanja.
4.4
ETUYHTEYDETÖN TUOJA/KAUPPIAS:
-
Beneo Palatinit GmbH, Saksa.
4.5
KÄYTTÄJÄ
-
Schweppes International Ltd, Alankomaat.
5. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(11)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella polkumyyntitullien käyttöönottoa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa.
(12)
Perusasetuksen säännösten mukaisesti osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(13)
Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta ja Indonesiasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(15)
Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tässä tarkastelussa vahvistettiin, natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, joka on sallittu Euroopan unionissa ja monissa muissa maissa vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien elintarvikkeiden ja juomien makeutusaineena. Sitä käytetään laajalti lisäaineena elintarviketeollisuudessa samoin kuin pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa.
2. SAMANKALTAINEN TUOTE
(16)
Alkuperäisen tutkimuksen tavoin osoitettiin, että Kiinassa ja Indonesiassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin pyynnön esittäjän tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella tai Indonesiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella; Indonesia toimi myös vertailumaana vahvistettaessa Kiinalle normaaliarvoa.
(17)
Tämän vuoksi kaikkien näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. ALUSTAVAT HUOMIOT
(18)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Mainitun artiklan mukaisesti tehdyissä tutkimuksissahan ei tarkastella markkinatalouskohtelua.
(19)
Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin samoja yleisiä menetelmiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, edellyttäen että olosuhteet eivät olleet muuttuneet. Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämiseksi vakiokäytännön mukaisesti liiketoimiin sovellettiin otantaa käyttämällä tietoja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaiselta neljältä kuukaudelta, joista kukin oli vuosineljänneksen viimeinen kuukausi. Tulos varmennettiin analysoimalla myös eräitä muita liiketoimia. Mikään toimija ei vastustanut tätä toimintatapaa.
(20)
Eurostatin tietojen mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin tuotiin tarkasteltavana olevaa tuotetta 3 000-5 000 tonnia. Siitä yli 90 prosenttia tuli Kiinasta ja loput Indonesiasta. Muista maista ei ilmoitettu käytännöllisesti katsottuna lainkaan tuontia.
2. POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUNUT TUONTI TUTKIMUSAJANJAKSON AIKANA
2.1 KIINA
2.1.1 Vertailumaa
(21)
Kiinan normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti lukuun ottamatta niitä yrityksiä, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa.
(22)
Aiemmassa tutkimuksessa käytettiin Indonesiaa markkinatalousmaana, jonka perusteella määritettiin Kiinaa koskeva normaaliarvo.
(23)
Komissio ehdotti tätä valintaa vireillepanoilmoituksessa, eikä mikään osapuoli vastustanut sitä asetetussa määräajassa.
(24)
Indonesian hintojen katsottiin soveltuvan Kiinan hintojen kohtuulliseksi korvikkeeksi, koska Indonesiassa on kilpaillut kotimarkkinat, joilla tuonti Kiinasta on lisääntymässä ja joilla toimii ainakin kuusi tuottajaa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan vain unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Tutkimuksessa ei ole tullut esiin vastakkaista näyttöä.
(25)
Sen vuoksi Indonesiaa on käytetty markkinataloutta toteuttavana vertailumaana tässä tarkastelussa.
2.1.2 Yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.1.2.1 Alustavat huomiot
(26)
Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, jotka kuuluvat samaan Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industries -yritysryhmään. Niiden osuus unioniin suuntautuvasta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli puolet. Jos ei oteta huomioon niiden yritysten tuotanto- ja myyntimääriä, jotka eivät olleet menettelyn kohteena, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan kokonaistuotannosta oli yli kolme neljäsosaa ja sen kapasiteetista lähes puolet. Unioniin suuntautuvan viennin osalta edustavuus oli yli 80 prosenttia. Näin kattavan yhteistyöasteen vuoksi yhteistyössä toimineilta viejiltä saatuja yksityiskohtaisia tietoja käytettiin pohjana arvioitaessa Kiinasta peräisin olevan vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä.
(27)
Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vei merkittäviä määriä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas sen sisaryritys Jintian Enterprises (Nanjing) ei vienyt lainkaan EU:hun toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Jintian Enterprises (Nanjing) -yrityksen, jolla ei ollut vientiä, paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa kerätyistä tiedoista saatiin kuitenkin tarkempi kuva Kiinan tuotantokapasiteetista ja kotimarkkinoista, joilla kyseisellä yrityksellä on merkittävä markkinaosuus.
(28)
Tutkimuksen aikana yksi kiinalainen yritys väitti, että suurimmat kotimaiset tuottajat pitävät säännöllisiä kokouksia, joissa ne vahvistavat viitehinnan Kiinan kotimarkkinoilla. Näiden tuottajien hallitsevan aseman vuoksi järjestelyllä onnistutaan pitämään Kiinan kotimarkkinahinnat suhteellisen korkealla tasolla.
2.1.2.2 Normaaliarvo
(29)
Normaaliarvo Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella.
2.1.2.3 Vientihinta
(30)
Union of Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yrityksen vientihinta oli tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettavaksi tuleva asianmukaisesti oikaistu hinta, kun se myytiin EU:hun vietäväksi.
2.1.2.4 Hintavertailu
(31)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kotimaan kuljetuskustannusten sekä merirahti-, vakuutus-, luotto-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi.
2.1.2.5 Polkumyyntimarginaali
(32)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailun perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä alkuperäistä tutkimusta merkittävästi korkeammalla tasolla. Keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla oli yli 30 prosenttia Golden Time Enterprises -yrityksen osalta.
2.1.3 Muut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.1.3.1 Alustavat huomiot
(33)
Kiinasta tulevan muun tuonnin osuus oli alle 5 prosenttia unionin kulutuksesta.
(34)
Komissio perusti muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat päätelmänsä tutkimuksessa kerättyihin tietoihin ja virallisiin Eurostatin tilastoihin.
2.1.3.2 Normaaliarvo
(35)
Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien normaaliarvo vahvistettiin yhteistyössä toimineiden indonesialaisten tuottajien riippumattomilta asiakkailta kotimarkkinoilla veloittamien keskimääräisten myyntihintojen perusteella.
2.1.3.3 Vientihinta
(36)
Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatuja keskimääräisiä cif-tuontihintojen unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2.1.3.4 Hintavertailu
(37)
Muiden kiinalaisten viejien painotettua keskimääräistä vientihintaa verrattiin indonesialaisten tuottajien painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa.
(38)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetusten sekä merirahti-, vakuutus-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, oikaisut perustuivat kiinalaisen yhteistyössä toimineen viejän todennettuihin kustannuksiin.
2.1.3.5 Polkumyyntimarginaali
(39)
Polkumyyntimarginaaliksi laskettiin määrä, jolla 35 kappaleen mukaisesti laskettu normaaliarvo ylitti 36 kappaleessa vahvistetun vientihinnan. Näin saadut tulokset osoittivat, että polkumyyntikäytäntö jatkui selvästi toimenpiteiden voimassaolon aikana ja polkumyyntimarginaali oli yli 5 prosenttia.
2.1.4 Kiinasta peräisin olevaa polkumyyntiä koskevat päätelmät
(40)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että polkumyynti Kiinasta jatkui toimenpiteiden voimassaolon aikana.
2.2 INDONESIA
2.2.1 Alustavat huomiot
(41)
Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, PT Golden Sari ja PT Tunggak Waru Semi. Niiden edustavuus unioniin suuntautuvan viennin osalta oli 40-60 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (4).
(42)
Komission keräämien tietojen mukaan Indonesiassa on ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa. Näiden tietojen mukaan yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli noin kolmannes Indonesian kokonaistuotannosta ja -kapasiteetista. Sen vuoksi indonesialaisten yhteistyöaste tässä tarkastelussa oli alhainen.
(43)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kotimarkkinahintoja, muihin maihin suuntautuvan viennin hintoja sekä Indonesian tuotantoa ja kapasiteettia koskevat tiedot yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin, myös valituksen tekijältä saatuihin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Asianomaisille indonesialaisille viranomaisille ilmoitettiin 18 artiklan soveltamisesta ja syistä siihen. Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia tältä osin.
(44)
Kahdesta yhteistyössä toimineesta tuottajasta vain yksi, PT Golden Sari, vei unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. PT Tunggak Waru Semi -yritykselle ei voitu vahvistaa polkumyyntimarginaalia, koska yrityksellä ei ollut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta sen tietoja käytettiin kuitenkin muun muassa tuotantoa, kapasiteettia ja kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevien tietojen hankkimiseen, jotta saatiin tarkempi käsitys Indonesian koti- ja vientimarkkinoista.
2.2.2 Yhteistyössä toimineet indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.2.2.1 Normaaliarvo
(45)
Normaaliarvo PT Golden Sari -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella.
2.2.2.2 Vientihinta
(46)
PT Golden Sari -yrityksen vientihinta laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden unionissa maksaman tai maksettavaksi tulevan vientihinnan perusteella.
2.2.2.3 Hintavertailu
(47)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen unioniin suuntautuvan viennin hintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa.
(48)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi.
2.2.2.4 Polkumyyntimarginaali
(49)
Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti, että PT Golden Sari -yritys ei harjoittanut polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2.2.3 Muut indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.2.3.1 Alustavat huomiot
(50)
Kuten 43 kappaleessa todettiin, Indonesian alhaisen yhteistyöasteen vuoksi yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli käytettävissä olevien tietojen perusteella.
2.2.3.2 Normaaliarvo
(51)
Normaaliarvoksi laskettiin kahdelle yhteistyössä toimineelle tuottajalle laskettu painotettu keskimääräinen normaaliarvo.
2.2.3.3 Vientihinta
(52)
Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten tuottajien vientihinnan määrittämisen perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatua keskimääräistä cif-tuontihintaa unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2.2.3.4 Hintavertailu
(53)
Näin saatua Indonesiasta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräistä painotettua hintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon, joka oli vahvistettu yhteistyössä toimineille indonesialaisille tuottajille.
(54)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi.
2.2.3.5 Polkumyyntimarginaali
(55)
Normaaliarvon ja vientihintojen vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaaliksi todettiin lähes 30 prosenttia laskettuna prosentteina cif-vientihinnasta unionin rajalla.
2.2.4 Indonesiasta peräisin olevaa polkumyyntiä koskevat päätelmät
(56)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että merkittävä osa indonesialaisista tuottajista jatkoi polkumyyntiä toimenpiteiden voimassaolon aikana.
3. TUONNIN KEHITYS SIINÄ TAPAUKSESSA, ETTÄ TOIMENPITEET KUMOTAAN
(57)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, toistuisiko polkumyynti todennäköisesti, jos Kiinaa ja Indonesiaa koskevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(58)
Vahvistaakseen polkumyynnin todennäköisen toistumisen, jos toimenpiteet kumotaan, komissio tarkasteli käytettävissä olevia tietoja viejien olosuhteista ja markkinaoloista. Analyysi perustui ensisijaisesti yhteistyössä toimineiden tuottajien kyselylomakevastauksiin, jotka todennettiin paikan päällä tapahtuneissa tarkastuksissa. Käytössä oli myös muita tietolähteitä, kuten Eurostatin tuontitilastot ja asianomaisten maiden viralliset vienti- ja markkinatilastot.
3.1 KIINA
3.1.1 Alustavat huomiot
(59)
Kuten 26 kappaleessa todettiin, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan tuotannosta oli yli kolme neljännestä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Korkean yhteistyöasteen vuoksi päätettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voitiin kerätä luotettavaa tietoa suoraan vientiä harjoittavilta tuottajilta. Yleisemmin Kiinan kotimarkkinoita koskevia tietoja on kerätty molemmilta tarkastetuilta tuottajilta.
(60)
On siis muistettava, että tutkimuksen mukaan tarkastelun kohteena olevien kiinalaisten yritysten harjoittama polkumyynti jatkui tasolla, joka on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso.
3.1.2 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(61)
Komission tutkimuksen aikana keräämien tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevien yritysten vapaasti käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa on moninkertaisesti unionin markkinoiden kokoinen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan kotimarkkinakulutus ei todennäköisesti ota vastaan merkittävässä määrin tätä ylimääräistä kapasiteettia.
(62)
Yksi kiinalainen tuottaja väitti, että se oli aikeissa vähentää tuotantokapasiteettiaan merkittävästi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Tästä ei kuitenkaan toimitettu mitään konkreettista näyttöä. Vaikka tämä teoreettisesti voisikin johtaa vähennyksiin Kiinan kapasiteetissa, se kuitenkin kannustaisi muita kiinalaisia tuottajia lisäämään oman vapaasti käytettävissä olevan kapasiteettinsa hyödyntämistä Kiinan vientiin ilmaantuvan aukon täyttämiseksi.
(63)
Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen. Monet suuret maat eivät ensinnäkään tuo tarkasteltavana olevaa tuotetta sääntelysyistä (mm. Yhdysvallat, Intia, Japani, Meksiko, Etelä-Korea ja koko Lähi-itä). Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan myöskään muut kookkaat natriumsyklamaatin markkina-alueet (Etelä-Amerikka, Etelä-Afrikka ja Aasia) eivät todennäköisesti kasva merkittävästi tulevina vuosina. Sen vuoksi unionin markkinat säilyvät edelleen tuotteen keskeisenä myyntialueena ja ovat houkuttelevia kokonsa lisäksi myös siksi, että niillä on tunnetut ja vakiintuneet jakelukanavat tuotteen tuontia varten.
(64)
Lopuksi tarkasteltiin, voitaisiinko liikakapasiteetti kanavoida muiden tuotteiden valmistukseen kyseisissä yrityksissä. Tämä ei kuitenkaan olisi todennäköistä, koska tarkastetut tuottajat eivät valmista muita tuotteita merkittäviä määriä, eikä ole mitään näyttöä siitä, että muut kiinalaiset natriumsyklamaatin tuottajat voisivat helposti siirtyä muiden tuotteiden tuotantoon.
(65)
Edellä esitetty osoittaa, että jos toimenpiteet kumotaan, suuret vientimäärät Kiinasta unioniin jatkuvat todennäköisesti.
3.1.3 Unionin ja Kiinan kotimarkkinoiden hintojen suhde
(66)
Komissio havaitsi, että Kiinasta peräisin olevat suuret tuontimäärät tulivat unioniin hinnoilla, jotka olivat alemmat kuin Kiinan kotimarkkinahinnat. Tämän tuonnin myyntihintoja on pidettävä viitehintana unionissa, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin taso ja markkinaosuus: muiden kiinalaisten viejien, jotka haluavat myydä markkinoilla merkittäviä määriä, on mitä todennäköisimmin mukauduttava näihin alhaisiin hintoihin ja siten ryhdyttävä harjoittamaan polkumyyntiä.
3.1.4 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Kiinan kotimarkkinoiden hintojen suhde
(67)
Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin todennettuja hintoja Kiinan todennettuihin kotimarkkinahintoihin tutkiakseen tarkemmin kiinalaisten viejien hinnoittelukäyttäytymistä, jos toimenpiteet lakkautettaisiin.
(68)
Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen havaittiin olevan johdonmukaisesti alempia kuin kotimarkkinahintojen ja yhdenmukaisia EU:hun suuntautuvan viennin hintojen kanssa, mikä korostaa polkumyyntikäytösmallia, joka vaikuttaa olevan rakenteellista tällä sektorilla Kiinassa.
3.1.5 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde
(69)
Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja unionissa valitseviin hintoihin määrittääkseen, kannustaisiko toimenpiteiden lakkauttaminen siirtämään vientiä unioniin.
(70)
Kiinan vientihinnat kolmansiin maihin vastasivat yleisesti hintatasoa unionissa. Tämä vahvistaa sen, että kiinalaiset viejät eivät todennäköisesti siirrä vientiä pois EU:sta muille markkinoille.
3.1.6 Kiinaa koskevat päätelmät
(71)
Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoittaa, että tarkastelun kohteena olevat viejät ovat edelleen vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta erittäin merkittäviä määriä unioniin polkumyyntihinnoin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin tapahtuu myös polkumyyntihinnoin, mikä korostaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia. Kiinan kotimarkkinahinnat ovat korkeat, eikä ole mitään merkkejä siitä, että ne laskisivat lähitulevaisuudessa. Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata jopa suurempia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.
(72)
Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Kiinasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
3.2 INDONESIA
3.2.1 Alustavat huomiot
(73)
Kuten 42 kappaleessa selitettiin, yhteistyössä toimineet tuottajat edustavat vähemmistöä Indonesian tuotannosta ja kapasiteetista, minkä vuoksi on sovellettu 18 artiklaa.
(74)
On myös muistettava, että tutkimuksen mukaan indonesialaiset yhteistyöstä kieltäytyneet tuottajat ovat jatkaneet polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.2.2 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(75)
Tarkastelussa vahvistettiin, että vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti Indonesiassa on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta. Vaikka yhteistyössä toiminutta viejää ei otettaisi huomioon, jäljellä oleva vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti olisi edelleen lähes puolet unionin markkinoista. Indonesian viralliset tilastot osoittavat, että indonesialaiset tuottajat vaikuttavat menettävän markkinaosuuksia kiinalaisten kilpailijoiden aggressiivisen hinnoittelupolitiikan vuoksi sekä kotimarkkinoilla että kansainvälisillä markkinoilla. Sen vuoksi on todennäköistä, että Indonesian vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti kasvaa entisestään lähitulevaisuudessa.
(76)
Tutkimuksessa tarkasteltiin, voisivatko kolmannet maat ottaa vastaan Indonesiassa vapaasti käytettävissä olevan kokonaiskapasiteetin, mutta kuten 63 kappaleessa pääteltiin, kolmansien maiden markkinoiden ei odoteta merkittävässä määrin ottavan vastaan käytettävissä olevaa liikakapasiteettia. Tarkasteltiin myös, voisivatko kotimarkkinat ottaa vastaan liikakapasiteetin. Kuten edellä on todettu, Indonesian virallisten tietojen mukaan indonesialaisten tuottajien markkinaosuus kotimarkkinoilla on kuitenkin kutistumassa kiinalaisen tuonnin paineesta. Lopuksi tarkasteltiin mahdollisuutta vaihtaa tuotantoa muihin samankaltaisiin tuotteisiin: 64 kappaleessa esitetyistä samoista syistä ei ole todennäköistä, että liikakapasiteettia voitaisiin hyödyntää tällä tavoin.
(77)
Päätelmänä voidaan todeta, että laaja (ja kasvava) käytettävissä oleva kapasiteetti Indonesiassa suunnattaisiin merkittävässä määrin unioniin, jos toimenpiteet kumotaan.
3.2.3 Unionin ja Indonesian kotimarkkinoiden hintojen suhde
(78)
Hinnat Indonesian kotimarkkinoilla ovat korkeammat kuin unionin markkinoilla siitä huolimatta, että kiinalainen vienti aiheuttaa kasvavaa painetta Indonesian markkinoilla. Kun otetaan huomioon Kiinasta unioniin tulevan tuonnin alhaiset hinnat näinkin homogeenisen tuotteen osalta, nämä hinnat ovat viitehintoja, joihin indonesialaiset viejät kaiken todennäköisyyden mukaan mukautuisivat ja ryhtyisivät näin olleen harjoittamaan polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämä koskee sekä yhteistyössä toimivia että yhteistyöstä kieltäytyneitä viejiä.
(79)
Jos toimenpiteet lakkautettaisiin vain Indonesian eikä Kiinan osalta, tämä tekisi unionin markkinoista vieläkin houkuttelevammat indonesialaisille tuottajille hintanäkökulmasta. Ilman polkumyyntitulleja indonesialaiset viejät voisivat kohottaa hintojaan ja hyödyntää kiinalaisten viejien edelleen maksamaa polkumyyntitullia. On vielä lisättävä, että alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa kiinalaisten ja indonesialaisten viejien hintatasojen ja hintaerojen tilanne oli samanlainen, indonesialaiset veivät merkittäviä määriä EU:hun.
(80)
On myös huomautettava, että vienti Indonesiasta EU:hun on jatkuvasti vähentynyt toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mikä vahvistaa päätelmää, jonka mukaan indonesialaiset viejät eivät pysty tai eivät ole halukkaita myymään merkittäviä määriä EU:n markkinoilla muilla kuin polkumyyntihinnoilla.
3.2.4 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Indonesian kotimarkkinoiden hintojen suhde
(81)
Yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien todennettujen vientihintojen kolmansiin maihin on havaittu olevan korkeammat kuin Indonesian kotimarkkinahinnat.
(82)
Yhteistyöstä kieltäytyneistä viejistä ei saatu yksilöllisiä tietoja tutkimuksen aikana. Saatavilla olevat Indonesian viralliset tilastot, jotka koskevat Indonesian kokonaisviennin keskimääräisiä hintoja, vaikuttavat epätarkoilta absoluuttisesti tarkasteltuina, ja niissä liioitellaan vientihintoja erittäin merkittävässä määrin. Samoista tilastoista voidaan kuitenkin päätellä, että vientihinnat kolmansiin maihin vaikuttavat alemmilta kuin vientihinnat unioniin. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että ainakin merkittävä osa Indonesian viennistä kolmansiin maihin tapahtuu polkumyynnillä. Joka tapauksessa Indonesian vientitilastot osoittavat vientimäärien jyrkän laskun, mikä korostaa sitä, että nykyisillä hintatasoilla indonesialaiset viejät kärsivät kilpailusta Kiinan kanssa.
3.2.5 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unionin hintojen suhde
(83)
Yhteistyössä toimineen tuottajan vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleisesti unionin hintatasoa korkeammat. Muiden indonesialaisten tuottajien osalta käytettävissä olevat Indonesian viralliset tilastot viittaavat kuitenkin päinvastaiseen tilanteeseen. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että merkittävä osa indonesialaisista viejistä harjoittaa polkumyyntiä myös viedessään kolmansiin maihin.
(84)
Unioniin ja muualle suuntautuvan viennin hintaero tuo selvästi esiin indonesialaisten viejien kannustimen suunnata vientiä unioniin. Tämä päätelmä vahvistuu, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annetaan raueta.
3.2.6 Indonesiaa koskevat päätelmät
(85)
Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoitti, että vienti Indonesiasta unioniin ja kolmansiin maihin on tapahtunut merkittävässä määrin polkumyyntihinnoin, mikä korostaa polkumyyntikäyttäytymisen rakenteellista mallia. Kun otetaan huomioon indonesialaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, indonesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata suuria määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.
(86)
Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Indonesiasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
4. TOIMENPITEISTÄ ILMOITTAMISEN JÄLKEEN SAADUT HUOMAUTUKSET
(87)
Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet mitään kommentteja annetussa määräajassa, kun niille ilmoitettiin, että perusasetuksen 18 artiklaa voidaan soveltaa yhteistyöstä kieltäytyneisiin tuottajiin. Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen Indonesian viranomaiset sekä yksi yhteistyössä toimineista Indonesian tuottajista kuitenkin väittivät, että kaksi yhteistyössä toimivaa indonesialaista tuottajaa edustavat merkittävää osaa Indonesian tuotannonalasta. Osapuolet väittivät, että sen vuoksi Indonesian yhteistyöastetta olisi pidettävä merkittävänä eikä 18 artiklaa pitäisi soveltaa. Lisäksi edellä mainitut osapuolet väittivät, että koska useat indonesialaiset tuottajat eivät vieneet unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ne eivät pystyneet toimimaan yhteistyössä. Lopuksi ne vielä väittivät, että koska yksi yhteistyössä toimineista tuottajista edustaa erittäin suurta osaa Indonesian viennistä, yhteistyössä toimineiden tuottajien pitäisi katsoa edustavan Indonesian vientiä, ja toimenpiteet pitäisi lakkauttaa Indonesian osalta, koska yrityksen ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä.
(88)
On syytä selventää, että yhteistyössä toimineisiin tuottajiin ei ole sovellettu 18 artiklaa vaan niiden tiedot on otettu täysimääräisesti huomioon tutkimuksen aikana. Koska muilta indonesialaisilta tuottajilta ei saatu tietoja, komission yksiköillä ei ollut muuta mahdollisuutta kuin soveltaa niihin 18 artiklaa ja käyttää parhaita käytettävissä olevia tietoja. Voidakseen arvioida polkumyynnin jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa komission yksiköiden on myös arvioitava viejämaan tuotannonalan kokonaistilanteeseen liittyviä tekijöitä, kuten kotimarkkinakapasiteettia, -tuotantoa ja -hintaa sekä vientiä kolmansiin maihin.
(89)
Koska yhteistyöstä kieltäytyneet indonesialaiset tuottajayritykset edustavat suurta osaa Indonesian tuotannonalasta sekä unioniin suuntautuvan viennin että tuotannon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta, komissio vahvistaa, että yhteistyöstä kieltäytyneisiin Indonesian tuottajiin sovelletaan 18 artiklaa 43 kappaleessa esitetyn mukaisesti.
(90)
Pyynnöstä poistaa indonesialaisia viejiä koskevat toimenpiteet voidaan todeta, että Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet tietoja, jotka olisivat muuttaneet komission päätelmät yhteistyössä toimineen viejän edustavuudesta, joka oli 40-60 prosenttia Indonesian kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten 41 kappaleessa todettiin. Näin ollen vaikka yhteistyössä toiminut viejä ei harjoittanutkaan polkumyyntiä, tämän ei voitu katsoa edustavan Indonesian koko vientiä. Muu Indonesian vienti on tapahtunut polkumyyntihinnoin, kuten 55 kappaleessa todettiin. Sen vuoksi vahvistetaan päätelmä, jonka mukaan indonesialaisen viennin kyseinen osa tapahtui edelleen polkumyynnillä. Lisäksi vaikka polkumyynti ei enää jatkuisikaan se ei itsessään ole riittävä syy lakkauttaa polkumyyntitoimenpiteitä, jos toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, kuten tässä päättymistä koskevassa tarkastelussa. Päätelmänä voidaan siis todeta, että pyyntöä lakkauttaa toimenpiteet, koska yhteistyössä toiminut indonesialainen viejä ei harjoittanut polkumyyntiä, ei voitu hyväksyä.
(91)
Indonesian viranomaiset ja yksi indonesialainen yhteistyössä toiminut tuottaja pyysivät myös, että Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut julkaistaisiin kokonaan. On kuitenkin muistettava, että näiden tietojen indeksointi (ks. 41 kappaleen alaviite) oli tarpeen, jotta voitiin suojata indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan liiketoiminnan kannalta arkaluonteiset tiedot. Markkinoiden pienuus ja osapuolten vähäinen määrä oikeuttavat lukujen indeksoinnin. On siis perusteltua säilyttää luottamuksellisuus, eikä pyyntöä julkaista Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut voida hyväksyä.
5. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYTTÄ KOSKEVA PÄÄTELMÄ
(92)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tämän tarkastelun kohteena olevista molemmista maista peräisin oleva polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan.
D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(93)
Natriumsyklamaattia valmistaa unionissa ainoastaan pyynnön esittänyt tuottaja, Productos Aditivos SA. Yrityksen katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
2. UNIONIN KULUTUS
(94)
Unionin kulutus määritettiin laskemalla yhteen Eurostatin tilastoissa ilmoitettu tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen tuonnin määrä sekä unionin tuotannonalan todennetun myynnin kokonaismäärä unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon, että tiedot on saatu kahdesta lähteestä ja että pyynnön esittäjän myyntiä koskevat tiedot olisi pidettävä salassa, kulutuksen kehitys on esitetty jäljempänä indeksoituna.
(95)
Natriumsyklamaatin kulutus unionissa oli 5 000-7 000 tonnia tarkastelujaksolla. Se kohosi 6 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja 15 prosenttia vuosien 2006 ja 2007 välillä ja putosi 18 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
106
122
103
3. ASIANOMAISISTA MAISTA TULEVA TUONTI
3.1 KUMULOINTI
(96)
Komissio tutki, olisiko asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioitava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaan kumulatiivisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritettyä vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.
(97)
Tältä osin todettiin ensiksi, että kummallekin asianomaiselle maalle vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa korkeammat. Lisäksi kustakin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta olivat itse asiassa noin 50 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuontimäärää laskettaessa ei ole otettu huomioon muutoin kuin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia.
(98)
Tutkimus osoitti lisäksi, että kilpailuedellytykset sekä polkumyynnillä tuotavien tuotteiden välillä että polkumyynnillä tuotavien tuotteiden ja samankaltaisen unionin tuotteen välillä olivat samanlaiset. Todettiin, että asianomaisten maiden tuottama tai myymä natriumsyklamaatti ja unionin tuotannonalan tuottama tai myymä natriumsyklamaatti kilpailevat keskenään alkuperästään riippumatta, koska niiden perusominaisuudet ovat samanlaiset, ne ovat käyttäjien kannalta keskenään vaihdettavissa ja ne myydään samojen jakelukanavien kautta. Toimenpiteiden kohteena olevaan Kiinasta tulevaan tuontiin ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin liittyvät hinnat olivat samaa suuruusluokkaa. Lisäksi verrattaessa näitä hintoja samassa kaupan portaassa niiden havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat.
(99)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt kriteerit täyttyivät toimenpiteiden kohteena olevan Kiinasta tulevan tuonnin sekä polkumyynnillä Indonesiasta tulevan tuonnin osalta ja että tämän tuonnin vaikutuksia olisi arvioitava kumulatiivisesti.
3.2 POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN MÄÄRÄ JA MARKKINAOSUUS
(100)
Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kehitys ja markkinaosuus tarkastelujaksolla oli seuraavanlaista:
Taulukko 2
Polkumyyntituonti yhteensä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
109
198
195
Taulukko 3
Polkumyyntituonnin markkinaosuus
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
103
161
189
(101)
Polkumyyntituonnin määrä samoin kuin markkinaosuus lähes kaksinkertaistuivat tarkastelujaksolla.
3.3 TARKASTELTAVANA OLEVAN TUOTTEEN TUONNIN HINTAKEHITYS JA HINNOITTELU
3.3.1 Hintojen kehitys
(102)
Kyseisistä maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:
Taulukko 4
Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
103
104
99
(103)
Taulukon 4 tiedot saatiin käytettävissä olevista tilastoista, myös Eurostatista. Unioniin suuntautuvan tuonnin hintojen yleisenä suuntauksena oli nousu vuoteen 2007 asti ja sen jälkeen lasku tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle vuoden 2005 tasojen.
3.3.2 Hintojen alittavuus
(104)
Hintojen alittavuuden määrittämiseksi komissio käytti analyysinsä perustana tarkkoja tietoja, jotka yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat tutkimuksen aikana. Niiden kiinalaisten ja indonesialaisten yritysten, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, hintojen alittavuus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.
(105)
Hinnan alittavuuden laskemisessa noudatettiin samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja, polkumyyntitullit mukaan luettuna, verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskiarvojen perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin cif-hintoihin unionin rajalla, joihin oli lisätty polkumyyntitullit ja tullimaksut. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa; hintoja oikaistiin tarvittaessa, kun niistä oli ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset.
Taulukko 5
Hinnan alittavuus
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Kiina:
-
Golden Time
21,6 %
-
Muut yritykset
3,2 %
Indonesia:
-
Muut yritykset
18,7 %
4. TUONTI MUISTA MAISTA
Tuonti muista kolmansista maista oli lähes olematonta (alle 50 tonnia vuodessa) tarkastelujaksolla, eikä sillä näin ollen voinut olla mitään vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
5. UNIONIN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE
(106)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(107)
Liiketietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi unionin tuotannonalaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa.
5.1 TUOTANTO, TUOTANTOKAPASITEETTI JA KAPASITEETIN KÄYTTÖASTE
(108)
Unionin tuotannonalan tuotanto väheni 13 prosenttia vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Koska kapasiteetti säilyi samaan aikana ennallaan, kapasiteetin käyttöaste laski 10 prosenttia tuotannon kehittymisen mukaisesti.
Taulukko 6
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Tuotantokapasiteetti
100
100
100
100
Tuotantomäärä
100
106
88
87
Kapasiteetin käyttöaste
100
106
88
87
5.2 MYYNTI UNIONISSA
(109)
Taulukon 7 tiedot osoittavat unionin tuotannonalan myyntimäärien selvän laskun. Tilannetta korostaa vielä se, että kokonaiskulutus (ks. taulukko 1) kasvoi 3 prosenttia samalla kaudella. Unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi huomattavasti vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kiinasta ja Indonesiasta tulevan kumuloidun polkumyyntituonnin markkinaosuudet sen sijaan kasvoivat (ks. 100 kappale) jatkuvasti tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala kohotti yksikkömyyntihintaansa myyntimäärän laskemisen vuoksi. Yksikköhintojen kohottamisesta huolimatta unionin tuotannonalalle aiheutui silti tappioita natriumsyklamaatin myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 7
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Myynnin määrä
100
93
81
72
Markkinaosuus
100
88
66
70
Yksikkömyyntihinta
100
100
108
123
5.3 VARASTOT
(110)
Unionin tuottajan varastojen taso vaihteli merkittävästi vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja putosi lähes puoleen tarkastelujaksolla.
Taulukko 8
Indeksi
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Varastot (tonnia)
100
113
29
53
5.4 KANNATTAVUUS
(111)
Yleisestä hienoisesta kohenemisesta huolimatta unionin tuotannonalan kannattavuus oli jatkuvasti negatiivista koko tarkastelujakson ajan.
5.5 TYÖLLISYYS, TUOTTAVUUS JA PALKAT
(112)
Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski tarkastelujakson aikana 19 prosenttia. Tuottavuus työntekijää kohden (määritettiin jakamalla tuotettu tuotemäärä tonneina työntekijöiden lukumäärällä) kohosi. Keskimääräiset kustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 5 prosenttia.
Taulukko 9
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Työllisyys
100
88
91
81
Kustannukset/työntekijä
100
99
81
105
Tuottavuus/työntekijä
100
121
97
107
5.6 INVESTOINNIT JA INVESTOINTIEN TUOTTO
(113)
Investoinnit vähenivät lähes puoleen tarkastelujaksolla, mikä osoittaa unionin tuottajan yleistä negatiivista tilannetta. Investointien tuotto, joka ilmaistaan ainoan unionin tuottajan nettovoiton ja käyttöomaisuuden kirjanpitoarvon välisenä suhteena, heijastaa kannattavuuden suuntausta. Se putosi tarkastelujaksolla jyrkästi, lähes 80 prosenttia.
Taulukko 10
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Investoinnit
100
44
7
53
Investointien tuotto
100
54
20
21
5.7 KASSAVIRTA JA PÄÄOMAN SAANTI
(114)
Unionin tuotannonalan kassavirtaa voitiin arvioida ainoastaan suhteessa unionin tuotannonalan kokonaistoimintaan. Se oli lievästi positiivinen vuonna 2005 mutta heikkeni myöhemmin ja muuttui negatiiviseksi lopun tarkastelukauden aikana. Unionin tuotannonalan oli myös vaikeampi saada pääomaa tarkastelujaksolla aiheutuneiden tappioiden vuoksi.
5.8 POLKUMYYNNIN LAAJUUS
(115)
Polkumyynti jatkui molemmista asianomaisista maista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; poikkeuksena oli yhteistyössä toiminut indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja. Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan viennin kokonaismäärä ja polkumyyntituonnin hinnat, vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
5.9 TOIPUMINEN AIEMMASTA POLKUMYYNNISTÄ
(116)
Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Tällä kaudella unionin tuottajien tilanteessa havaittiin vain osittaista elpymistä, kuten edellä on selvitetty.
5.10 VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(117)
Kiinasta ja Indonesiasta alhaisin hinnoin tuleva tuonti unionin markkinoille lisääntyi merkittävästi. Jotkin unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit osoittavat elpymisen merkkejä kun taas toiset ovat kehittyneet negatiivisesti.
(118)
Kun otetaan huomioon ainoan unionin tuottajan kaiken kaikkiaan heikentynyt tilanne ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin laajuus sekä havaittu merkittävä hintojen alittavuus, katsotaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.
6. ASIANOMAISISTA MAISTA POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN JA MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS
6.1 ASIANOMAISISTA MAISTA POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN VAIKUTUS
(119)
Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kumuloitu määrä ja markkinaosuus on lähes kaksinkertaistunut tarkastelujaksolla, kuten 100 kappaleessa todettiin. Molempien maiden osalta havaittiin myös merkittävää hintojen alittavuutta. Kun otetaan huomioon selvä ajallinen yhteys unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan kumulatiivisen tuonnin merkittävän lisääntymisen välillä, tuonti on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti on lisännyt asemaansa EU:n markkinoilla ja vallannut merkittävän markkinaosuuden, joka aiemmin oli unionin tuottajan hallussa.
6.2 MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS
(120)
Komissio tutki, voisiko muilla tiedossa olevilla tekijöillä kuin polkumyyntituonnilla olla vaikutusta unionin tuottajalle aiheutuvaan vahinkoon, jotta voitaisiin varmistaa, että tällaisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttamia vahinkoja ei katsottaisi polkumyyntituonnista johtuviksi.
6.2.1 Kiinasta ja Indonesiasta tulevan muun kuin polkumyyntituonnin vaikutus
(121)
Kiinasta ja Indonesiasta muutoin kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä laski jatkuvasti tarkastelujaksolla. Tuonnin hinnat olivat jatkuvasti korkeammat kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin. Tällä perusteella muutoin kuin polkumyynnillä Kiinasta ja Indonesiasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa.
6.2.2 Toimintakyky vientimarkkinoilla
(122)
Unionin tuottajan vientimyynti EU:n ulkopuolelle oli alle 25 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Vientimyynnin kannattavuus parani tarkastelujaksolla, toisin kuin unionin sisäisen myynnin, eikä se ole sen vuoksi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
6.2.3 Raaka-aineiden hintavaihtelut
(123)
Natriumsyklamaatin raaka-aineiden hintavaihteluilla on saattanut olla joitakin negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan suorituskykyyn. Se ei kuitenkaan ole riittävää poistamaan syy-yhteyttä aiheutuneen vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä. Raaka-aineiden hinnanvaihteluiden olisi pitänyt vaikuttaa polkumyyntituontiin samassa suhteessa kuin unionin tuottajan kustannuksiin, koska ne liittyvät tiiviisti öljyn ja urean hintoihin.
6.2.4 Kulutusmallien muutokset
(124)
Uusien tuotteiden markkinoille tulon myötä tapahtuneilla kulutusmallien muutoksilla ei ollut huomattavaa vaikutusta natriumsyklamaatin kulutukseen. Vaikuttaa siltä, että natriumsyklamaatti ja uudet tuotteet eivät ole keskenään korvattavissa.
6.3 PÄÄTELMÄT
(125)
Näillä perusteilla päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle eivätkä muut tekijät poistaneet tätä syy-yhteyttä.
E. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. ENNAKOITUJEN MÄÄRIEN JA HINTOJEN VAIKUTUKSET UNIONIN TUOTANNONALAN TILANTEESEEN, JOS TOIMENPITEET KUMOTAAN
(126)
Tarkastelun kohteena olevista maista tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon jatkuminen todennäköistä.
(127)
Selvitettäessä voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan tarkasteltiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden osalta seuraavia tekijöitä yhdessä edellä esitettyjen seikkojen kanssa.
1.1 KIINA
(128)
Tarkastelun kohteena olevien viejien harjoittama vienti Kiinasta jatkui polkumyyntihinnoin, kuten 40 kappaleessa todettiin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa myös tapahtuvan polkumyyntihinnoin, mikä osoittaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia.
(129)
Kiinan käyttämätöntä kapasiteetti koskeva analyysi osoitti, että tarkastelun kohteena olevilla kiinalaisilla yrityksillä on vapaana käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia monikertaisesti unionin markkinoiden kokoon nähden (ks. 61 kappale). Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen (ks. 63 kappale). Sen vuoksi kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin suunnata suuria vientimääriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan (ks. 65 kappale).
(130)
Polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten.
(131)
Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuotannonalan jo nyt heikkoa tilannetta. Tällainen tilanne johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalan uusiin hintojen alennuksiin ja/tai vieläkin alhaisempaan tuotantoon ja myyntiin. Unionin tuotannonalan taloudellinen asema heikkenisi entisestään ja johtaisi vahingon pahenemiseen. Tällainen kehitys todennäköisesti lakkauttaisi unionin ainoan tuottajan toiminnan.
1.2 INDONESIA
(132)
Tutkimuksen mukaan polkumyynti Indonesiasta jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti myös, että Indonesiassa vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta ja todennäköisesti kasvaa vielä suuremmaksi lähitulevaisuudessa (ks. 75 kappale). Koska ei ole mitään merkkejä siitä, että muiden kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan tämän liikakapasiteetin, tämä saattaa lisätä alhaisin hinnoin tapahtuvaa vientiä unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(133)
Kuten Kiinankin tapauksessa, polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että Indonesiasta unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten. Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuottajan jo nyt heikkoa tilannetta ja todennäköisesti lakkauttaisi ainoan unionin tuottajan toiminnan. Samoin kuin Kiinan myös Indonesian vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa tapahtuvan polkumyynnillä, jos hinnat ovat alle Euroopan unioniin suuntautuvan viennin hintojen, mikä osoittaa polkumyynnin rakenteellista mallia.
2. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYTTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(134)
Unionin tuotannonala on kärsinyt polkumyyntituonnin vaikutuksista jo vuosien ajan ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma.
(135)
Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa on osoitettu, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne on jatkunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vahingon jatkuminen on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan itsessään vahva osoitus siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, mikä viittaisi siihen, että toimenpiteet olisi säilytettävä voimassa.
(136)
Tuontia koskevat päätelmät osoittavat, että polkumyyntihinnoin tuleva tuonti todennäköisesti jatkuu suurina määrinä ja että hintapaine todennäköisesti tehostaa kilpailua polkumyyntituonnin ja unionissa tuotetun natriumsyklamaatin välillä. Tutkimuksessa ei ole havaittu mitään tekijöitä, jotka poistaisivat polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon välisen vankan syy-yhteyden.
(137)
Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee ja unionin ainoan tuottajan toiminnan jatkuminen vaarantuu.
(138)
Sen vuoksi päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkuminen on varsin todennäköistä.
F. UNIONIN ETU
1. JOHDANTO
(139)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten pyynnön esittäneen unionin tuottajan, tuojien, tavarantoimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.
2. PYYNNÖN ESITTÄNEEN UNIONIN TUOTTAJAN ETU
(140)
Unionin ainoan tuottajan osalta on syytä muistaa, että sen tappiollinen tilanne oli seurausta vaikeuksista kilpailla halvoin hinnoin tapahtuvan polkumyyntituonnin kanssa. Viimeksi mainitun markkinaosuus oli merkittävä jo tarkastelukauden alkaessa, ja se kasvoi edelleen merkittävästi kauden aikana.
(141)
Toimenpiteiden jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuottajaa, jonka pitäisi pystyä ainakin lisäämään myyntimääriä ja ehkä korottamaan myyntihintoja, jolloin se pääsisi sellaiselle tuottotasolle, joka mahdollistaisi tuotantolaitoksiin tehtävien investointien jatkamisen. Toimenpiteiden lakkauttaminen sitä vastoin pysäyttäisi elpymisen ja johtaisi unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen ja jopa pahenemiseen. Se uhkaisi vakavasti unionin tuottajan elinkelpoisuutta, ja näin ollen sen toiminta saattaisi loppua kokonaan, jolloin tarjonta ja kilpailu markkinoilla supistuisi.
3. MAAHANTUOJIEN ETU
(142)
Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 20 etuyhteydettömälle tuojalle. Kolme vastasi, etteivät ne enää toimineet tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla. Kaksi muuta tuojaa vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus kaikesta asianomaisesta tuonnista oli 7 prosenttia.
(143)
Tutkimuksessa havaittiin, että on olennaista, että markkinoilla on monipuolisesti natriumsyklamaatin toimittajia. Tuojien on voitava luottaa sekä aasialaisiin että eurooppalaisiin hankintalähteisiin laatuun ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä syistä.
4. KÄYTTÄJIEN ETU
(144)
Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 13 mahdolliselle käyttäjälle, mutta niistä vain kaksi vastasi komissiolle.
(145)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimmät käyttäjät unionissa toimivat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä riippuu siis näiden teollisuudenalojen tilanteesta.
(146)
Ilmoittautuneilla käyttäjillä oli hyvät voittomarginaalit jatkojalostustuotteissa, joissa käytettiin natriumsyklamaattia. Polkumyyntitullien vaikutus niiden kokonaiskustannuksiin oli niin vähäinen (alle 1 %), etteivät voimassa olevat toimenpiteet vaikuttaneet niihin kohtuuttomasti.
5. TOIMITTAJIEN ETU
(147)
Kyselylomake lähetettiin kahdeksalle mahdolliselle toimittajalle, mutta yksikään ei vastannut komissiolle. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että niiden natriumsyklamaattiin liittyvä liiketoiminta on melko vähäistä. Unionin ainoan tuottajan tilanteen heikkenemisellä voi kuitenkin olla joitakin - joskin vähäisiä - kielteisiä vaikutuksia ainoan tuottajan raaka-aineiden toimittajaan. Tällä perusteella ei ole kohtuutonta arvioida, että toimenpiteistä olisi hyötyä myös toimittajille, koska niiden avulla yksi niiden asiakkaista pystyisi jatkamaan toimintaansa.
6. UNIONIN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(148)
Kun otetaan huomioon kaikki edellä mainitut tekijät, voidaan päätellä, että pakottavia syitä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa vastaan ei ole.
G. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(149)
Edellä esitettyjen päätelmien mukaisesti olisi pidettävä voimassa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavat nykyiset toimenpiteet,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodiin 2929900010) kuuluvan natriumsyklamaatin tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jotka jäljempänä luetellut yritykset ovat valmistaneet, sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Tulli
(euroa/kg)
Taric-lisäkoodi
Kiinan kansantasavalta
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta
0,11
A473
Kaikki muut yritykset
0,26
A999
Indonesia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia.
0,24
A502
Kaikki muut yritykset
0,27
A999
3. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (5) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan tämän artiklan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
4. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 2010.