РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 559/2012 НА СЪВЕТА
от 26 юни 2012 година
за прекратяване на частичното междинно преразглеждане относно изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на определен полиетилентерефталат (PET) с произход от, inter alia, Индия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално членове 19 и 24 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Предишно разследване и съществуващи изравнителни мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 2603/2000 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (PET) с произход от, inter alia, Индия. Окончателните констатации и заключения от ускореното преразглеждане, проведено в съответствие с член 20 от основния регламент, са изложени в Регламент (ЕО) № 1645/2005 (3). След провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 193/2007 (4) Съветът наложи окончателно изравнително мито за последващ период от пет години. Изравнителните мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 на Съвета (5) след частично междинно преразглеждане („последно разследване в рамките на преразглеждането“). Изравнителните мерки се състоят в налагането на специфично мито. Ставката на митото варира от 0 EUR до 106,5 EUR/т върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, със ставка на остатъчното мито от 69,4 EUR/т, налагана върху вноса от всички други производители.
(2)
След промяна на наименованието на една индийска компания - South Asian Petrochem Ltd., в известие 2010/C 335/07 (6) Комисията стига до извода, че констатациите за антисубсидийните мерки по отношение на South Asian Petrochem Ltd. следва да се прилагат по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2. Съществуващи антидъмпингови мерки
(3)
С Регламент (ЕО) № 2604/2000 (7) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на PET с произход от, inter alia, Индия. Впоследствие съгласно член 11, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета (8) беше проведено преразглеждане (преразглеждане за нов износител) по отношение на South Asian Petrochem Ltd, а окончателните констатации и заключения от него са посочени в Регламент (ЕО) № 1646/2005 на Съвета (9). След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с Регламент (ЕО) № 192/2007 (10) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито за последващ период от пет години. Антидъмпинговите мерки бяха изменени с Регламент (ЕО) № 1286/2008 след разследване в рамките на частично междинно преразглеждане. Размерът на мерките беше определен с оглед на нивото на отстраняване на вредата и беше под формата на налагане на специфични антидъмпингови мита. Ставката на митото варира от 87,5 EUR/т до 200,9 EUR/т върху вноса от индивидуално назовани индийски производители, със ставка на остатъчното мито в размер на 153,6 EUR/т, налагана върху вноса от всички други производители („настоящите антидъмпингови мерки“).
(4)
След промяна на наименованието на една индийска компания - South Asian Petrochem Ltd., в известие 2010/C 335/06 (11) Комисията стига до извода, че констатациите за антидъмпинговите мерки по отношение на South Asian Petrochem Ltd следва да се прилагат по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
С Решение 2005/697/ЕО (12) Комисията прие гаранции, предложени от South Asian Petrochem Ltd, с които се определя минимална вносна цена („гаранцията“). След промяна на наименованието, в известие 2010/C 335/05 (13) Комисията стига до извода, че предложената от South Asian Petrochem Ltd гаранция следва да се прилага по отношение на Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3. Започване на частично междинно преразглеждане
(6)
В съответствие с член 19 от основния регламент, от страна на Dhunseri Petrochem & Tea Limited - индийски производител износител на PET (наричан по-долу „заявителят“), беше подадено заявление за частично междинно преразглеждане. Заявлението беше ограничено по обхват до субсидирането и до заявителя. Същевременно заявителят поиска и преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки. Остатъчните антидъмпингови и изравнителни мита са приложими към вноса на продукти, произведени от заявителя, а продажбите на заявителя за Съюза се покриват от гаранцията.
(7)
Заявителят предостави prima facie доказателства, че по-нататъшното налагане на мярката на нейното настоящо равнище вече не е необходимо за компенсиране на подлежащото на изравняване субсидиране. Заявителят по-специално предостави prima facie доказателства, че сумата на неговата субсидия е намаляла до стойности, далеч по-ниски от митническата ставка, приложима понастоящем по отношение на него. Това намаление на общото ниво на субсидията вероятно се дължи най-вече на преустановяването на статута му на експортно ориентирана единица (EOU). Схемата за EOU е съставлявала по-голямата част (13,5 %) от установеното по време на ускореното преразглеждане субсидиране в размер на 13,9 %.
(8)
Установявайки след обсъждане с Консултативния комитет, че заявлението съдържа достатъчно prima facie доказателства, на 2 април 2011 г. Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане (наричано по-долу „настоящото преразглеждане“) в съответствие с член 19 от основния регламент с известие 2011/С 102/08 (14). Обхватът на преразглеждането беше ограничен до проверка на субсидирането по отношение на заявителя.
1.4. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, представителите на държавата на износа и сдружението на производителите от Съюза за започването на преразглеждането. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване.
(10)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване, като то ѝ беше предоставено.
(11)
С цел получаване на информацията, която смята за необходима за своето разследване, Комисията изпрати въпросник до заявителя и до правителството на Индия („ПИ“) и получи отговори в рамките на посочения за целта срок.
(12)
Комисията изиска и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на субсидирането. Комисията извърши проверки на място в помещенията на заявителя в Колката, Индия и в сградите на ПИ в Ню Делхи (Генералната дирекция за външна търговия и Министерството на търговията) и в Колката (Министерство на търговията и промишлеността, Правителство на Западен Бенгал).
1.5. Разследван период в рамките на преразглеждането
(13)
Разследването на субсидирането обхвана периода от 1 април 2010 г. до 31 март 2011 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“).
1.6. Успоредно провеждано антидъмпингово разследване
(14)
На 2 април 2011 г. с известие 2011/С 102/09 (15) Комисията обяви започването на частично междинно преразглеждане на настоящите антидъмпингови мерки съгласно член 11, параграф 3 от основния антидъмпингов регламент, като обхватът му беше ограничен до разглеждането на дъмпинга по отношение на заявителя.
(15)
При успоредното антидъмпингово разследване беше установено, че промените не са с дълготраен характер. Вследствие на това разследването в рамките на преразглеждането беше прекратено, без да бъдат изменени действащите мерки.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Продуктът, който е предмет на преразглеждането, е PET с вискозитет 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20, с произход от Индия (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
2.2. Сходен продукт
(17)
В хода на разследването беше установено, че разглежданият продукт, произвеждан в Индия и продаван в Съюза, е идентичен от гледна точка на физическите и химическите си характеристики и употребата си с продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия. Следователно се приема заключението, че продуктите, продавани на вътрешния пазар и на пазара за износ, са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
3.1. Субсидиране
(18)
Въз основа на информацията, предоставена от ПИ и от заявителя, и отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се предполага, че обхващат предоставяне на субсидии:
Схеми на национално равнище:
а)
Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения („DEPBS“);
б)
Експортно ориентирани единици („EOU“)/Зони за преработка на продукцията за износ („EPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“);
в)
Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“);
г)
Схема за фокусиране върху пазара („FMS“);
д)
Схема за експортно кредитиране („ECS“);
е)
Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“).
Регионални схеми:
ж)
Схема за стимулиране на Западен Бенгал („WBIS“).
(19)
Схемите, посочени в букви а) - г) от съображение 18, се основават на Закона за (развитие и регулиране на) външната търговия от 1992 г. (№ 22 от 1992 г.), в сила от 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Те са обобщени в документите, посветени на външнотърговската политика („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са документите относно ВТП, които са от значение за РПП в настоящия случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ влезе в сила през август 2009 г. Освен това ПИ определя и процедурите, уреждащи ВТП 04-09 г. и ВТП 09-14, в „Наръчник на процедурите, том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(20)
Схемата под буква д) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., който позволява на Резервната банка на Индия (РБИ) да дава нареждания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(21)
Схемата под буква е) се основава на Закона за данъка върху дохода от 1961 г., който се изменя с годишния Финансов закон.
(22)
Схемата под буква ж) се управлява от правителството на Западен Бенгал и е създадена с известие на Министерството на търговията и промишлеността на Западен Бенгал № 580-CI/H от 22 юни 1999 г., последно заменено с известие № 134-CI/О/Incentive/17/03/I от 24 март 2004 г.
3.2. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (наричана по-долу „DEPBS“)
а) Правно основание
(23)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(24)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане на DEPBS
(25)
Износител, който има право да се ползва от тази схема, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по тази схема. Ставките на кредитите по DEPBS са установени от индийските органи за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Те са определени независимо дали вносните мита са реално платени, или не. Ставката по DEPBS за разглеждания продукт през РПП за настоящото разследване беше 8 % от цената франко борд при горна граница от INR 58/кг. В резултат на това максималната полза е INR 4,64/кг.
(26)
За да може да участва в схемата, дадено дружество трябва да осъществява износна дейност. В момента на сделката по износа износителят трябва да подаде декларация до индийските органи, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да се осъществи износът на стоките, в хода на процедурата по изпращането им индийските митнически органи издават товарителница за износ. В този документ се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за конкретната сделка по износ. Към момента на издаване на товарителницата за износ износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите органи ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Съответната ставка по DEPBS за изчисляване на ползата е прилаганата към момента на подаване на декларацията за износа. Следователно няма възможност за изменения на равнището на ползата със задна дата.
(27)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DЕРВЅ могат да бъдат осчетоводени при текущо начисляване като приход по търговските сметки след изпълнение на задължението за износ. Тези кредити могат да бъдат използвани за плащането на митнически задължения при последващ внос без ограничения на всякакви стоки, с изключение на производствено оборудване. Стоките, внасяни за сметка на такива кредити, могат да бъдат продавани на вътрешния пазар (като се плаща данък върху продажбата) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(28)
Заявки за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS. Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена малка наказателна такса (напр. 10 % от размера).
(29)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключения относно схемата DEPBS
(30)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това с кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като по този начин се подобрява ликвидността му.
(31)
Освен това DEPBS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(32)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент, както твърди заявителят. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не съществува система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са употребени в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител може да бъде допуснат за участие в DEPBS независимо от това дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, е достатъчно износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
д) Отмяна на DEPBS
(33)
С публично известие № 54 (RE-2010)/2009-2014 от 17 юни 2011 г. схемата DEPB получава последно удължаване за срок от три месеца до 30 септември 2011 г. Тъй като не беше публикувано последващо удължаване на срока, DEPBS реално е преустановена от 30 септември 2011 г. нататък. Следователно след 30 септември 2011 г. заявителят не се възползва от тази схема. Следователно е необходимо да се провери дали в съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент следва да бъдат наложени мерки спрямо тази схема.
(34)
Във връзка с това беше установено, че заявителят е получил подобни ползи и по успоредно действащата схема за възстановяване на мита. Процентът на възстановяване на митото за РЕТ беше 5,5 % от стойността франко борд, при максимална граница от INR 5,50/кг. Схемата за възстановяване на мита обаче не е била използвана по време на РПП, поради което размерът на субсидията за тази схема не може да се изчисли.
(35)
Заявителят изтъкна, че схемата за възстановяване на мита е в съответствие с „насоките за влагането на суровини в производствения процес“, посочени в приложение II към основния регламент, по-специално част I от това приложение. Както и при DEPBS, беше установено, че процентът на възстановяване на мита се определя независимо от това дали вносните мита са реално платени или не.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(36)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, беше изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В това отношение беше счетено, че ползата е била предоставена на получателя в момента, в който е била осъществена сделка за износ по тази схема. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, като това е финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(37)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по тази схема по време на РПП.
(38)
Когато бяха отправени обосновани искания, таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха извадени от така установените кредити, така че размерът на субсидията да се получи като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(39)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията беше разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(40)
Въз основа на гореописаното ставката за субсидията, установена за заявителя през РПП във връзка с тази схема, възлиза на 6,7 %.
3.3. Експортно ориентирани единици („EOU“)/Зони за преработка на продукцията за износ („ЕPZ“)/Специални икономически зони („SEZ“)
(41)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никакви ползи от схемите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не беше необходимо тези схеми да се анализират допълнително в рамките на настоящото разследване.
3.4. Схема за насърчаване на износа чрез внос на производствено оборудване („EPCGS“)
а) Правно основание
(42)
Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(43)
Производителите износители и търговците износители, „обвързани“ с доставчици производители и доставчици на услуги, се допускат до участие в тази схема.
в) Практическо прилагане
(44)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася производствено оборудване (ново и употребявано, но не по-старо от 10 години) с намалена ставка на митото. За тази цел след подаване на заявление и заплащане на такса, ПИ издава лиценз по EPCGS. Схемата предвижда намалена митническа ставка от 5 %, приложима за всяко производствено оборудване, внесено по тази схема. С цел да бъде спазено задължението за износ, внесеното производствено оборудване трябва да бъде използвано за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 производственото оборудване може да бъде внесено с митническа ставка от 0 % по схемата EPCGS, но в този случай срокът за изпълнението на задължението за износ е по-кратък.
(45)
Титулярят на лиценз по EPCGS може да си набави производственото оборудване и на местния пазар. В такъв случай местният производител на производствено оборудване може да се ползва от безмитен внос за компонентите, необходими за изработването му. Като алтернатива местният производител може да поиска да получи ползите за планиран износ по отношение на доставката на производствено оборудване на титуляря на лиценз по EPCGS.
(46)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключение по отношение на схемата за EPCGS
(47)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тази отстъпка намалява приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, намалението на митото предоставя ползи на износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(48)
Освен това схемата EPCGS зависи по закон от извършването на износ, тъй като тези лицензи не могат да бъдат получени без поемането на задължение за осъществяване на износ. Следователно схемата се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Заявителят изказа твърдението, че по отношение на купуването на производствено оборудване субсидиите по EPCGS не следва да се разглеждат като зависещи от извършването на износ, когато задължението за износ е било изпълнено преди РПП. Следователно не следва те да се разглеждат като специфични субсидии и не следва да подлежат на изравняване. Това твърдение обаче трябва да бъде отхвърлено. Трябва да се подчертае, че субсидията като такава зависи от извършването на износ, т.е. тя нямаше да бъде предоставена, ако дружеството не беше поело определено задължение за износ.
(49)
EPCGS не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Производственото оборудване не попада в обхвата на подобни допустими системи, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, защото то не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(50)
Размерът на субсидията беше изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесеното производствено оборудване, разпределени в рамките на период, който отразява обичайния срок на амортизация на такова производствено оборудване в съответния отрасъл, т.е. 18,93 години. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата във времето. За тази цел за подходящ беше сметнат лихвеният процент на търговските банки, прилаган в Индия по време на РПП за заеми в местна валута.
(51)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия беше разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(52)
Размерът на субсидията, установен по отношение на тази схема по време на РПП за заявителя, възлиза на 0,6 %.
3.5. Схема за фокусиране върху пазара („FMS“)
а) Правно основание
(53)
Подробно описание на схемата FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14 и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Критерии за допустимост
(54)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в тази схема.
в) Практическо прилагане
(55)
При тази схема износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността франко борд на изнасяните по тази схема продукти. От схемата са изключени някои видове износ, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът от износа на единици, функциониращи по схеми за специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От схемата са изключени и определени видове продукти, напр. диаманти, благородни метали, руда, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(56)
Митническите кредити по схемата FMS могат да се прехвърлят свободно и са валидни за период от 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за разрешаване на кредита. Те могат да се използват за плащане на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително производствено оборудване.
(57)
Удостоверението за разрешаване на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след извършването на износа или изпращането на стоките. Ако заявителят представи пред органите копия на всички съответни документи за износа (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при предоставянето на митническия кредит.
(58)
Беше установено, че по време на РПП заявителят е използвал тази схема.
г) Заключение по отношение на схемата за FMS
(59)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по схемата за FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като в крайна сметка кредитът ще се използва за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, митническите кредити по FMS облагодетелстват износителя, тъй като подобряват неговата ликвидност.
(60)
Освен това FMS зависи по закон от осъществяването на износа и следователно се счита за схема, която е специфична и подлежаща на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент.
(61)
Тази схема не може да се разглежда като допустима система за възстановяване на мита или система за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Тя не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес и размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Не съществува система или процедура, чрез която да се потвърди кои суровини са използвани в производствения процес на изнасяния продукт и дали не е налице прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да се възползва от FMS независимо дали изобщо внася суровини. За да може да се ползва от схемата, достатъчно е износителят само да изнесе стоки, без да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се ползват от FMS. Освен това даден износител може да се възползва от митническите кредити по FMS, за да внася производствено оборудване, въпреки че то не попада в обхвата на допустимите системи за възстановяване на мита, както е посочено в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като не се влага в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(62)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии беше изчислен въз основа на предоставената полза за получателя, за която по време на РПП беше установено, че съществува и която е осчетоводявана от заявителя на принципа на текущото начисляване като приход при осъществяване на сделката по износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) беше разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.
(63)
Ставката на субсидията, установена по време на РПП за заявителя във връзка с тази схема, е по-малко от 0,1 %.
3.6. Режим за експортно кредитиране („ECS“)
(64)
Беше установено, че заявителят се е възползвал от преференциални лихвени проценти за финансиране на своя износ по време на РПП до 30 юни 2011 г. Правното основание за този преференциален лихвен процент е описано в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR. (Exp) BC 07/04.02.02/2009-10 (Кредит за износ в рупии/чужда валута и предоставяне на услуги за износителите) на РБИ, адресиран до всички търговски банки в Индия.
(65)
На 1 юли 2011 г. редът и условията за ECS са преразгледани в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR. (Exp). BC.04/04.02.002/2011-12 (Кредит за износ в рупии/чужда валута и предоставяне на услуги за износителите) на РБИ. При преразгледаните условия не се предоставят никакви ползи на заявителя. В съответствие с член 15, параграф 1 от основния регламент тази схема не следва да подлежи на изравнителни мерки.
3.7. Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“)
(66)
В хода на разследването беше установено, че заявителят не е получил никаква полза по ITES през РПП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не беше необходим.
3.8. Схема за стимулиране на Западен Бенгал 1999 г. („WBIS 1999“)
(67)
Щат Западен Бенгал предоставя стимули на отговарящите на критериите промишлени предприятия под формата на редица ползи, включително освобождаване от данък върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти, с цел да поощри промишленото развитие в икономически изостаналите райони на щата.
а) Правно основание
(68)
Подробно описание на тази схема, прилагана от правителството на Западен Бенгал (наричано по-долу „ПЗБ“), се съдържа в уведомление № 580-CI/H от 22 юни 1999 г. на Министерството на търговията и промишлеността на ПЗБ.
б) Критерии за допустимост
(69)
Дружествата, които основават ново промишлено предприятие или извършват мащабно разширение на съществуващо промишлено предприятие в изостанали райони, имат право да се ползват от тази схема. Независимо от това има дълъг списък с промишлени отрасли, които не отговарят на критериите за допустимост (негативен списък от отрасли), поради което предприятията в някои сфери не могат да се ползват от стимулирането.
в) Практическо прилагане
(70)
В рамките на тази схема дружествата се задължават да инвестират в изостанали райони. Тези райони, които представляват определени териториални единици в Западен Бенгал, се класифицират в съответствие с икономическото си развитие в различни категории, като същевременно някои развити райони са изключени от прилагането на схемите за стимулиране. Основните критерии за установяването на размера на поощряването са размерът на инвестициите и районът, в който предприятието е или ще бъде разположено.
г) Заключение
(71)
Чрез тази схема се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 3, параграф 2 от основния регламент. Тя представлява финансово участие от страна на ПЗБ, тъй като извършеното посредством нея поощряване - в настоящия случай освобождаване от данъка върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти - намалява постъпленията от данъци, които иначе биха били дължими. Това стимулиране облагодетелства и дружествата, като подобрява финансовото им състояние, тъй като не се плащат данъци, които иначе биха били дължими.
(72)
Освен това схемата е специфична за всеки определен район по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) и член 4, параграф 3 от основния регламент, тъй като се предоставя само на някои дружества, които са инвестирали в определени географски райони в рамките на юрисдикцията на съответния щат. Тя не се предоставя на дружества извън тези райони, като освен това равнището на ползите е различно в зависимост от съответния район.
(73)
Следователно WBIS 1999 подлежи на изравнителни мерки.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(74)
Размерът на субсидията беше изчислен въз основа на размера на данъка върху продажбите и централния данък върху продажбите на крайни продукти, който по правило се дължи по време на разследвания период в рамките на преразглеждането, но който не е платен по тази схема. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) беше разпределен върху общите продажби по време на разследвания период в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията не зависи от износа и не се отпуска във връзка с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Изчислената по този начин ставка на субсидията възлиза на 1,4 %.
3.9. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(75)
Размерът на подлежащите на изравнителни мерки субсидии, определен в съответствие с разпоредбите на основния регламент и изразен ad valorem, за заявителя възлиза на 8,7 %. Този размер на субсидирането надхвърлят прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(76)
Равнищата на субсидиране, установени в рамките на настоящата процедура, за заявителя са, както следва:
Схеми
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
ОБЩО
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Поради това се счита, че в съответствие с член 19 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.10. Устойчив характер на промяната на обстоятелствата по отношение на субсидирането
(78)
В съответствие с член 19, параграф 4 от основния регламент беше проучено също така дали има основание промяната в обстоятелствата да бъде разглеждана като промяна с дълготраен характер.
(79)
Беше установено, че през РПП заявителят e продължил да се възползва от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на ПИ. В допълнение, ставката на субсидията, установена при настоящото преразглеждане, е по-ниска от установената при последното разследване в рамките на преразглеждането. Също така беше установено, че промените, посочени от заявителя в съображение 7, действително са се осъществили. Реално заявителят не се е ползвал от схемата за EOU през периода на РПП, както е посочено в съображение 41.
(80)
Също така обаче беше установено, че най-важната схема, използвана от заявителя по време на РПП - DEBPS, е била преустановена на 30 септември 2011 г., а в момента заявителят се възползва от друга схема, която не е била използвана през РПП - възстановяването на мита. Следователно е очевидно, че преобладаващата ситуация през РПП не е с дълготраен характер, тъй като междувременно тя се е променила значително.
(81)
Следователно се прави заключението, че разследването в рамките на частичното междинно преразглеждане следва да бъде прекратено без изменение на действащите изравнителни мерки. Заявителят, както и останалите заинтересовани страни, бяха информирани за фактите и съображенията, на които се основава намерението да се препоръча преустановяване на разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на изравнителните мерки, приложими по отношение на вноса на полиетилентерефталат, понастоящем класиран в код по КН 3907 60 20 и с произход от, inter alia, Индия, се прекратява без изменение на действащите мерки.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 26 юни 2012 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 559/2012,
annettu 26 päivänä kesäkuuta 2012,
muun muassa Intiasta peräisin olevan tietynlaisen polyeteenitereftalaatin tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 19 ja 24 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Aiempi tutkimus ja voimassa olevat tasoitustoimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2603/2000 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa. Perusasetuksen 20 artiklan mukaisen nopeutetun tarkastelun lopulliset havainnot ja päätelmät vahvistetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1645/2005 (3). Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti käyttöön lopullisen tasoitustullin vielä viideksi vuodeksi asetuksella (EY) N:o 193/2007 (4). Tasoitustoimenpiteitä muutettiin osittaisen välivaiheen tarkastelun, jäljempänä ’edellinen tarkastelua koskeva tutkimus’, jälkeen neuvoston asetuksella (EY) N:o 1286/2008 (5). Tasoitustoimenpiteet muodostuvat erityistullista. Tullin määrä on 0-106,5 euroa tonnilta tiettyjen nimeltä mainittujen intialaisten tuottajien osalta, ja muiden tuottajien tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 69,4 euroa tonnilta.
(2)
Sen jälkeen kun yksi intialainen yritys, South Asian Petrochem Ltd, muutti nimeään, komissio totesi ilmoituksessa 2010/C 335/07 (6), että South Asian Petrochem Ltd -yritystä koskevia tukien vastaisen tutkimuksen päätelmiä olisi sovellettava Dhunseri Petrochem & Tea Limited -yritykseen.
1.2 Voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet
(3)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2604/2000 (7) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa. Seuraavaksi toteutettiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (8), jäljempänä ’polkumyynnin vastainen perusasetus’, 11 artiklan 4 kohdan mukainen tarkastelu, joka koski South Asian Petrochem Ltd -yritystä ja jonka lopulliset havainnot ja päätelmät esitettiin neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1646/2005 (9). Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti käyttöön lopullisen polkumyyntitullin vielä viideksi vuodeksi asetuksella (EY) N:o 192/2007 (10). Polkumyyntitoimenpiteitä muutettiin osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen asetuksella (EY) N:o 1286/2008. Toimenpiteet asetettiin vahingon korjaavalle tasolle, ja ne koostuivat yksilöllisistä polkumyyntitulleista. Tullin määrä on 87,5-200,9 euroa tonnilta tiettyjen nimeltä mainittujen intialaisten viejien osalta, ja kaikkien muiden tuottajien tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 153,6 euroa tonnilta, jäljempänä ’nykyiset polkumyyntitoimenpiteet’.
(4)
Sen jälkeen kun yksi intialainen yritys, South Asian Petrochem Ltd, muutti nimeään, komissio totesi ilmoituksessa 2010/C 335/06 (11), että South Asian Petrochem Ltd -yritystä koskevia polkumyyntitutkimuksen päätelmiä olisi sovellettava Dhunseri Petrochem & Tea Limited -yritykseen.
(5)
Komissio hyväksyi päätöksellä 2005/697/EY (12) South Asian Petrochem Ltd -yrityksen tarjoamat sitoumukset asettaen vähimmäistuontihinnan, jäljempänä ’sitoumus’. Yrityksen nimenmuutoksen jälkeen komissio totesi ilmoituksessa 2010/C 335/05 (13), että South Asian Petrochem Ltd -yrityksen tarjoamaa sitoumusta olisi sovellettava Dhunseri Petrochem & Tea Limited -yritykseen.
1.3 Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepano
(6)
Perusasetuksen 19 artiklan mukaista osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esitti intialainen polyeteenitereftalaatin vientiä harjoittava tuottaja Dhunseri Petrochem & Tea Limited, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. Pyyntö rajoittui tukiin ja pyynnön esittäjään. Pyynnön esittäjä pyysi samanaikaisesti myös nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkastelua. Pyynnön esittäjän tuottamien tuotteiden tuontiin sovelletaan jäännöspolkumyyntitullia ja jäännöstasoitustulleja, ja pyynnön esittäjän myynti unioniin kuuluu sitoumuksen piiriin.
(7)
Pyynnön esittäjä toimitti alustavan näytön siitä, että tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien vaikutusten korjaaminen ei enää edellyttänyt nykytasoisen toimenpiteen soveltamista. Pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että sen saaman tuen määrä on laskenut huomattavasti alle siihen tällä hetkellä sovellettavan tullin. Tuen kokonaistason aleneminen johtuisi pääasiassa siitä, että sen asema vientiin suuntautuneena yksikkönä (EOU) on päättynyt. EOU-järjestelmästä saatu tuki oli 13,5 prosenttia, ja se muodosti näin ollen huomattavan suuren osan nopeutetun tarkastelun aikana vahvistetusta 13,9 prosentin kokonaistuesta.
(8)
Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio tuli siihen tulokseen, että pyyntöön sisältyi riittävä alustava näyttö, ja ilmoitti 2 päivänä huhtikuuta 2011 perusasetuksen 19 artiklaan perustuvan osittaisen välivaiheen tarkastelun, jäljempänä ’tämä tarkastelu’, vireillepanosta ilmoituksella 2011/C 102/08 (14). Tarkastelu rajattiin koskemaan pyynnön esittäjän saamia tukia.
1.4 Tutkimuksen osapuolet
(9)
Komissio ilmoitti pyynnön esittäjälle, viejämaan edustajille ja unionin tuottajien järjestölle virallisesti tarkastelun vireillepanosta. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(10)
Yksi asianomainen osapuoli pyysi ja sai tilaisuuden tulla kuulluksi.
(11)
Saadakseen tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti pyynnön esittäjälle ja Intian viranomaisille kyselylomakkeen ja sai siihen vastaukset asetetussa määräajassa.
(12)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tuen määrittämisen kannalta tarpeellisina pidetyt tiedot. Komissio teki tarkastuskäyntejä pyynnön esittäjän toimitiloihin Kolkatassa, Intiassa, ja Intian viranomaisten toimitiloihin New Delhissä (ulkomaankaupan pääosasto ja kauppaministeriö) ja Kolkatassa (Länsi-Bengalin osavaltion kauppa- ja teollisuusministeriö).
1.5 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(13)
Tukea koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
1.6 Rinnakkainen polkumyynnin vastainen tutkimus
(14)
Komissio ilmoitti 2 päivänä huhtikuuta 2011 ilmoituksella 2011/C 102/09 (15) käynnistävänsä nykyisiä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja menettely rajoitettiin koskemaan polkumyynnin tarkastelua pyynnön esittäjän osalta.
(15)
Rinnakkaisessa polkumyynnin vastaisessa tarkastelussa todettiin, etteivät muutokset olleet luonteeltaan pysyviä. Näin ollen välivaiheen tarkastelu päätettiin eikä voimassa olevia toimenpiteitä muutettu.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jonka viskositeettiluku on ISO-standardin 1628-5 mukaan vähintään 78 ml/g ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
2.2 Samankaltainen tuote
(17)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että Intiassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Intiassa tuotetulla ja Intian kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella. Tämän vuoksi päätellään, että koti- ja vientimarkkinoilla myydyt tuotteet ovat perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
3. TUTKIMUKSEN TULOKSET
3.1 Tuet
(18)
Komissio tutki Intian viranomaisten ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen sekä komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joista esitettyjen väitteiden mukaan myönnetään tukea:
Kansalliset järjestelmät:
a)
Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
b)
Vientiin suuntautuneet yksiköt (Export Oriented Units, EOU) / vientiteollisuuden vapaa-alueet (Export Processing Zones, EPZ) / erityistalousalueille sijoittautuneet yritykset (Special Economic Zones, SEZ)
c)
Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
d)
Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme, FMS)
e)
Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)
f)
Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES).
Alueelliset järjestelmät:
g)
Länsi-Bengalin kannustinjärjestelmä (West Bengal Incentive Scheme).
(19)
Edellä 18 kappaleen a-d alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa, jäljempänä ’FTP’, koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta merkityksellisiä ovat kaksi ulkomaankauppapolitiikkaa käsittelevää asiakirjaa eli FTP 04-09 ja FTP 09-14. Jälkimmäinen tuli voimaan elokuussa 2009. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät FTP 04-09- ja FTP 09-14 -asiakirjoja koskevia menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures - Volume I”, jäljempänä ’HOP I 04-09’ ja ”HOP I 09-14”. Myös tämä menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.
(20)
Edellä e alakohdassa tarkoitettu järjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.
(21)
Luettelon f alakohdassa mainittu järjestelmä perustuu vuoden 1961 tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain annettavalla varainhoitolailla (Finance Act).
(22)
Luettelon g alakohdassa tarkoitettua järjestelmää hallinnoi Länsi-Bengalin osavaltion hallitus, ja se on perustettu Länsi-Bengalin kauppa- ja teollisuusministeriön 22 päivänä kesäkuuta 1999 antamalla tiedonannolla nro 580-CI/H, joka on korvattu 24 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla tiedonannolla nro 134-CI/O/Incentive/17/03/I.
3.2 Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)
a) Oikeusperusta
(23)
DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 04-09 -asiakirjan ja FTP 09-14 -asiakirjan 4.3 kohdassa sekä HOP I 04-09 -käsikirjan ja HOP I 09-14 -käsikirjan 4 kohdassa.
b) Tukikelpoisuus
(24)
Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät.
c) DEPBS-järjestelmän käytännön toteutus
(25)
Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän puitteissa vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Ne ovat vahvistettuja riippumatta siitä, onko tuontitulleja tosiasiallisesti maksettu. DEPBS-prosentti tarkasteltavana olevalle tuotteelle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 8 prosenttia FOB-arvosta ja enimmäisarvo 58 INR/kg. Näin ollen enimmäisetuus oli 4,64 INR/kg.
(26)
Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy ilmi muun muassa kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Viennin lähetysasiakirjan antamishetkellä viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen kun tulliviranomaiset ovat antaneet kyseisen asiakirjan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. DEPBS-prosenteista sovelletaan etua laskettaessa sitä, joka oli voimassa vienti-ilmoituksen tekohetkellä. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti.
(27)
Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteisena tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 24 kuukauden ajan niiden myöntämisestä.
(28)
DEPBS-hyvityksiä koskevat hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajattoman määrän vientitapahtumia. DEPBS-hyvityksiin ei tosiasiassa sovelleta tiukkoja määräaikoja. DEPBS-hyvitysten sähköinen hallintajärjestelmä ei automaattisesti hylkää vientitapahtumia, jotka ylittävät HOP I 04-09 -käsikirjan ja HOP I 09-14 -käsikirjan 4.47 kohdassa mainitut hakemusten jättämisen määräajat. Lisäksi HOP I 04-09- ja HOP I 09-14 -käsikirjan 9.3 kohdassa esitetään selvästi, että määräajan jälkeen jätetyt hakemukset voidaan aina hyväksyä pienellä virhemaksulla (10 prosenttia hyvityksestä).
(29)
Pyynnön esittäjän todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
d) DEPBS-järjestelmää koskevat päätelmät
(30)
DEPBS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten antamasta taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.
(31)
Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.
(32)
Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, kuten pyynnön esittäjä väitti. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia.
e) DEPBS-järjestelmän purkaminen
(33)
DEPBS-järjestelmää jatkettiin viimeisen kerran kolmella kuukaudella 30 päivään syykuuta 2011 saakka julkisella ilmoituksella N:o 54 (RE-2010)/2009-2014, joka julkaistiin 17 päivänä kesäkuuta 2011. Koska sen jälkeen ei julkaistu järjestelmän jatkamista koskevia ilmoituksia, DEPBS-järjestelmä on tosiasiallisesti peruutettu 30 päivästä syyskuuta 2011. Näin ollen pyynnön esittäjä ei saa tästä järjestelmästä etuja 30 päivän syyskuuta 2011 jälkeen. Siksi on perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutkittava, olisiko otettava käyttöön tähän järjestelmään kohdistuvia toimenpiteitä.
(34)
Tässä yhteydessä todettiin, että pyynnön esittäjä vastaanotti samankaltaisia etuuksia rinnakkaisesta tullinpalautusjärjestelmästä. Polyeteenitereftalaatin osalta tullinpalautustaso oli 5,5 prosenttia FOB-arvosta ja enimmäismäärä 5,50 INR/kg. Koska tullinpalautusjärjestelmää ei kuitenkaan käytetty tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tämän järjestelmän mukaista tukimäärää ei voida laskea.
(35)
Pyynnön esittäjä väitti, että tullinpalautusjärjestelmä on perusasetuksen liitteessä II esitettyjen tuotantopanosten tuotantoprosessissa käyttämistä koskevien ohjeiden ja etenkin kyseisen liitteen ensimmäisen kappaleen mukainen. Samoin kuin DEPBS-järjestelmän, myös tämän järjestelmän osalta kuitenkin todettiin, että tullinpalautuksen määrä vahvistetaan riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu.
f) Tuen määrän laskeminen
(36)
Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Tuolla hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea.
(37)
Edellä esitetyn perusteella on asianmukaista pitää DEPBS-järjestelmästä saatua etua kaikista järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summana.
(38)
Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta väistämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja).
(39)
Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona saadulle viennin kokonaisliikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(40)
Edellä esitetyn perusteella tämän järjestelmän osalta pyynnön esittäjälle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 6,7 prosenttia.
3.3 Vientiin suuntautuneet yksiköt (Export Oriented Units, EOU) / vientiteollisuuden vapaa-alueet (Export Processing Zones, EPZ) / erityistalousalueille sijoittautuneet yritykset (Special Economic Zones, SEZ)
(41)
Tutkimuksen aikana todettiin, ettei pyynnön esittäjä saanut etuuksia EOU-, EPZ- tai SEZ-järjestelmistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia näitä järjestelmiä yksityiskohtaisemmin.
3.4 Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
a) Oikeusperusta
(42)
EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FTP 04-09 -asiakirjan ja FTP 09-14 -asiakirjan 5 luvussa sekä HOP I 04-09 -käsikirjan ja HOP I 09-14 -käsikirjan 5 luvussa.
b) Tukikelpoisuus
(43)
Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin.
c) Käytännön toteutus
(44)
Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua 5 prosentin tuontitullia. Maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on vientivelvoitteen täyttämiseksi käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. FTP 09-14 -asiakirjan mukaan tuotantohyödykkeitä voi tuoda nollatullilla EPCGS-järjestelmän nojalla, mutta tällöin ajanjakso vientivelvoitteen täyttämistä varten on lyhyempi.
(45)
EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.
(46)
Pyynnön esittäjän todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
d) EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät
(47)
EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten antamaa taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää yrityksen maksuvalmiutta.
(48)
EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Pyynnön esittäjä väitti, että EPCGS-tukea, joka liittyy tuotantohyödykkeiden ostoihin tapauksissa, joissa vientivelvoite täytettiin ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, ei pitäisi enää käsitellä vientituloksesta riippuvaisena. Sen vuoksi sitä ei myöskään pitäisi pitää erityistukena eikä tasoitustoimenpiteiden alaisena tukena. Tämä väite on kuitenkin hylättävä. On syytä korostaa, että tuki itsessään on vientituloksesta riippuvainen eli sitä ei olisi myönnetty, ellei yritys olisi hyväksynyt tiettyä vientivelvoitetta.
(49)
EPCGS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.
e) Tuen määrän laskeminen
(50)
Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa - 18,93 vuotta - kyseisellä teollisuudenalalla. Määrään on lisätty korko, jotta se vastaisi paremmin ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Intiassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana käytettyä kaupallista paikallisia valuuttalainoja koskevaa korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen.
(51)
Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta.
(52)
Tämän järjestelmän osalta pyynnön esittäjälle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,6 prosenttia.
3.5 Tärkeimmille markkinoille vientiä varten tarkoitettu järjestelmä (Focus Market Scheme, FMS)
a) Oikeusperusta
(53)
FMS on kuvailtu yksityiskohtaisesti FTP 04-09 -asiakirjan 3.9.1-3.9.2.2 kohdassa ja FTP 09-14 -asiakirjan 3.14.1-3.14.3 kohdassa sekä HOP I 04-09 -käsikirjan 3.20-3.20.3 kohdassa ja HOP I 09-14 -käsikirjan 3.8-3.8.2 kohdassa.
b) Tukikelpoisuus
(54)
Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät.
c) Käytännön toteutus
(55)
Tässä järjestelmässä kaikkien tuotteiden vientiin HOP I 04-09 -käsikirjan ja HOP I 09-14 -käsikirjan liitteessä 37-C mainittuihin maihin voidaan myöntää tullihyvitystä, jonka suuruus on 2,5 prosenttia järjestelmän mukaan vietyjen tuotteiden FOB-arvosta. Järjestelmään eivät sisälly tietyntyyppiset vientitapahtumat, esimerkiksi tuotujen tai kauttakuljetettujen tavaroiden vienti, vientiin rinnastettavat toimitukset, palvelujen vienti sekä erityistalousalueilla toimivien yksikköjen ja vientiin suuntautuneiden yksikköjen viennin liikevaihto. Järjestelmään eivät myöskään kuulu tietyntyyppiset tuotteet, esimerkiksi timantit, jalometallit, malmit, viljat, sokeri sekä öljytuotteet.
(56)
FMS-järjestelmän tullihyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä, ja ne ovat voimassa 24 kuukautta hyvitykseen oikeuttavan todistuksen myöntämispäivästä. Niitä voidaan käyttää minkä tahansa myöhemmin tapahtuvan tuotantopanosten tai hyödykkeiden tuonnin tullien maksamiseen, tuotantohyödykkeet mukaan lukien.
(57)
Hyvitykseen oikeuttava todistus annetaan satamasta, josta tavarat on viety, sen jälkeen kun vienti on toteutunut tai tavarat lähetetty. Intian viranomaiset eivät vaikuta tullihyvitysten myöntämiseen, kunhan hakija toimittaa viranomaisille kopiot kaikista asiaan liittyvistä vientiasiakirjoista (esim. vientitilauksesta, laskuista, lähetysasiakirjoista ja pankkitositteista).
(58)
Pyynnön esittäjän todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
d) FMS-järjestelmää koskevat päätelmät
(59)
FMS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. FMS-tullihyvityksissä on kyse Intian viranomaisten antamasta taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi FMS-tullihyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.
(60)
Lisäksi FMS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.
(61)
Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada FMS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada FMS-järjestelmän mukaisia etuja. Viejä voi käyttää FMS-tullihyvityksiä tuodakseen tuotantohyödykkeitä, vaikkakaan tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen tullinpalautusjärjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.
e) Tuen määrän laskeminen
(62)
Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun perusteella, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, siten kuin pyynnön esittäjä oli sen kirjannut suoritusperusteella tulona tileihin vientihetkellä. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.
(63)
Tämän järjestelmän osalta pyynnön esittäjälle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli alle 0,1 prosenttia.
3.6 Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)
(64)
Todettiin, että pyynnön esittäjä sai vientirahoituksen korkotukea tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 30 päivään kesäkuuta 2011 saakka. Vientiluottojärjestelmän oikeusperusta kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin rupia-/valuuttamääräisiä vientiluottoja ja viejille suunnattuja asiakaspalveluja koskevassa Master Circular DBOD -yleiskirjeessä nro DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10, joka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille.
(65)
ECS-järjestelmän ehtoja tarkistettiin 1 päivänä heinäkuuta 2011 annetulla Intian keskuspankin rupia-/valuuttamääräisiä vientiluottoja ja viejille suunnattuja asiakaspalveluja koskevalla Master Circular DBOD -yleiskirjeellä nro DIR. (Exp). BC 04/04.02.002/2011-12. Tarkistettujen ehtojen mukaan pyynnön esittäjä ei saa tästä järjestelmästä etuja. Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tähän järjestelmään ei siten olisi kohdistettava tasoitustullia.
3.7 Tuloverosta vapauttamista koskeva järjestelmä (Income Tax Exemption Scheme, ITES)
(66)
Tutkimuksen aikana todettiin, ettei pyynnön esittäjä saanut mitään etuuksia ITES-järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa ei pidetty tarpeellisena tutkia järjestelmää yksityiskohtaisemmin.
3.8 Länsi-Bengalin kannustinjärjestelmä 1999 (West Bengal Incentive Scheme, WBIS 1999)
(67)
Länsi-Bengalin osavaltio myöntää tukikelpoisille teollisuusyrityksille kannustimia useiden erilaisten etuuksien muodossa, joita ovat muun muassa valmiiden tuotteiden myynnin vapauttaminen paikallisesta ja valtakunnallisesta liikevaihtoverosta; tavoitteena on kannustaa teollisuuden kehittämistä taloudeltaan kehittymättömillä alueilla.
a) Oikeusperusta
(68)
Länsi-Bengalin osavaltion hallituksen soveltama järjestelmä kuvataan yksityiskohtaisesti Länsi-Bengalin osavaltion kauppa- ja teollisuusministeriön 22 päivänä kesäkuuta 1999 antamassa ilmoituksessa N:o 580-CI/H.
b) Tukikelpoisuus
(69)
Järjestelmästä voidaan myöntää tukia yrityksille, jotka perustavat kehittymättömälle alueelle uuden teollisuuslaitoksen tai laajentavat merkittävästi tällaisella alueella sijaitsevaa olemassa olevaa teollisuuslaitosta. On kuitenkin olemassa kattava ei-tukikelpoisten tuotannonalojen luettelo, jonka perusteella tiettyjen toiminta-alojen yritykset eivät voi hyötyä kannustinjärjestelmistä.
c) Käytännön toteutus
(70)
Järjestelmässä edellytetään, että yritysten on investoitava kehittymättömille alueille. Länsi-Bengalin osavaltion kehittymättömät alueet luokitellaan eri luokkiin niiden taloudellisen kehittyneisyyden mukaan, kehittyneet alueet sen sijaan eivät voi saada lainkaan etuja näistä kannustejärjestelmistä. Kannustimien määrää laskettaessa tärkeimpänä perusteena käytetään investoinnin kokoa ja aluetta, jolle yritys sijoittautuu tai on sijoittautunut.
d) Päätelmä
(71)
Järjestelmästä annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Ne ovat Länsi-Bengalin osavaltion taloudellista tukea, koska kannustimet eli tässä tapauksessa valmiiden tuotteiden myynnin vapauttaminen paikallisesta ja valtakunnallisesta liikevaihtoverosta vähentävät tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi näistä kannustimista koituu etua yritykselle, sillä ne parantavat sen taloudellista tilannetta, koska muutoin kannettavat verot jäävät maksamatta.
(72)
Lisäksi järjestelmä on perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa ja 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla alueellisesti erityinen, koska sitä voivat käyttää ainoastaan tietyt yritykset, jotka ovat investoineet tietyille asianomaisen osavaltion lainkäyttövaltaan kuuluville maantieteellisille alueille. Kyseisen alueen ulkopuolelle sijoittautuneet yritykset eivät voi hyödyntää sitä, ja edun taso vaihtelee lisäksi alueittain.
(73)
WBIS 1999 -järjestelmä on siis tasoitustullin alainen.
e) Tuen määrän laskeminen
(74)
Tuen määrä on laskettu sellaisen valmiiden tuotteiden myyntiin sovellettavan liikevaihtoveron määrän perusteella, joka tavanomaisesti olisi kertynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana mutta jota ei tämän järjestelmän mukaisesti kannettu. Tukien määrät (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaismyynnille; se on nimittäjä, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tukiprosentti oli 1,4 prosenttia.
3.9 Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä
(75)
Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien kokonaismäärä arvon perusteella ilmaistuna on pyynnön esittäjän osalta 8,7 prosenttia. Tuen määrä ylittää perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisen vähimmäistason.
(76)
Tässä menettelyssä pyynnön esittäjän osalta vahvistettu tuen taso on seuraava:
Järjestelmä
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
Yhteensä
Dhunseri Petrochem & Tea Limited
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Tästä syystä katsotaan, että tuen antaminen jatkui perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
3.10 Tukeen liittyvien muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys
(78)
Perusasetuksen 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko muuttuneita olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä.
(79)
Kävi ilmi, että pyynnön esittäjä sai tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona edelleen Intian viranomaisilta tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Nykyisessä tarkastelussa selvitetty tukiaste oli kuitenkin alhaisempi kuin edellisessä tarkastelussa määritetty. Lisäksi todettiin, että 7 kappaleessa esitetyt pyynnön esittäjän mainitsemat muutokset olivat tosiasiallisesti tapahtuneet. Kuten 41 kappaleessa todettiin, pyynnön esittäjä ei tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana enää hyötynyt EOU-järjestelmästä saatavasta edusta.
(80)
Todettiin kuitenkin myös, että tärkein pyynnön esittäjän tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hyödyntämä järjestelmä (DEBPS) lakkautettiin 30 päivänä syyskuuta 2011 ja että pyynnön esittäjä hyödyntää nyt toista järjestelmää (tullinpalautusta), jota ei käytetty tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi on ilmeistä, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vallinnut tilanne ei ole luonteeltaan pysyvä, koska se on muuttunut jo tässä vaiheessa huomattavasti.
(81)
Näin ollen päätellään, että osittainen välivaiheen tarkastelu tulisi päättää muuttamatta voimassa olevia tasoitustoimenpiteitä. Pyynnön esittäjälle sekä muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa menettelyn päättämistä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Päätetään muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 3907 60 20, tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu muuttamatta voimassa olevia toimenpiteitä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 26 päivänä kesäkuuta 2012.