РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 13 юли 2011 година
относно държавна помощ SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) приведена в действие от България в полза на „Русе индъстри“
(нотифицирано под номер C(2011) 4903)
(Само текстът на български език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/706/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея 1 от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1),
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 30 юни 2009 г. българските власти уведомиха Комисията за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „Русе индъстри“ или „дружеството“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR.
(2)
На 28 юли 2009 г. до българските власти беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация.
(3)
С писмо от 14 април 2010 г. Комисията уведоми България за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (2) („ДФЕС“) относно тази помощ.
(4)
Решението на Комисията да открие процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3).
(5)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(6)
България изпрати коментари във връзка с решението на Комисията за откриване на процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС с писмо от 10 май 2010 г., изпратено до Комисията и регистрирано от нея на 17 юни 2010 г. На 17 юни 2010 г. българските власти предоставиха допълнителна информация.
(7)
На 29 октомври 2010 г. Комисията изпрати допълнително искане за информация, на което българските власти отговориха с писмо от 12 ноември 2010 г., изпратено до Комисията и регистрирано от нея на 23 ноември 2010 г., и с писмо от 3 декември 2010 г., изпратено до Комисията и регистрирано от нея на 6 декември 2010 г.
(8)
На 11 ноември 2010 г. българските власти започнаха производство по несъстоятелност срещу дружеството.
(9)
С писмо от 14 юни 2010 г., изпратено до Комисията на 23 ноември 2010 г., българските власти оттеглиха своето уведомление от 30 юни 2009 г.
II ОПИСАНИЕ
(10)
Получател на мярката за помощ е „Русе индъстри“. Дружеството (с предишно име „Русенска корабостроителница“ (4)) е създадено през 1991 г. със седалище в Русе, България, което е регион, допустим за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Дружеството е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на германското дружество Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH.
(11)
„Русе индъстри“ е активно в производството и ремонта на метални структури, както и в производството на кранове, кораби и морски съоръжения (5). През 2009 г. дружеството е имало 196 служители.
(12)
Във финансово отношение се наблюдава постоянна тенденция на спад в оборота на дружеството и увеличаващи се загуби за период от няколко години преди уведомлението, както е посочено в таблицата по-долу. През 2008 г. дружеството регистрира отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток.
Таблица 1
Годишен стокооборот и печалба на „Русе индъстри“
в млн. BGN (6)
2005
2006
2007
2008
годишен стокооборот
76 239
65 086
17 963
7 035
печалба преди облагане
(2 091)
1 977
(827)
(3 924)
(13)
Към момента на уведомлението „Русе индъстри“ дължи 9,85 млн. EUR на българската държава.
(14)
Дългът произлиза от споразумения за заеми (7), датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие и „Русенска корабостроителница“ относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD.
(15)
През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) с Министерството на финансите (по-нататък „МФ“), което е поело исковете на Държавния фонд за реконструкция и развитие, съгласно което споразумение 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (8) в EUR и Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH се ангажира да изплати тази сума между 1 декември 2000 г. и 30 юни 2006 г. при условията на разсрочено плащане.
(16)
На 21 май 2001 г. МФ и „Русе индъстри“ сключват друго споразумение, с което пълното възстановяване на задължението на дружеството към държавата (9), плюс натрупаните лихви, се отлага до 30 септември 2015 г., с гратисен период (през който се изплащат само лихвите без главницата) до 31 март 2006 г. („Разсрочване 2001 г.“).
(17)
Според разсрочването от 2001 г. цялото задължение е както следва: главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвите (натрупани до 1 април 1999 г.) 2 млн. EUR. Според това споразумение по главницата се начислява годишна лихва от 1 %, а наказателна годишна лихва от 3 % се начислява върху просрочените суми (т.е. в случай че дружеството закъснее с плащането).
(18)
През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска ново предоговаряне на задълженията си (в допълнение към споразумението от 2001 г.). През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията намира искането за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи. „Русе индъстри“ обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата през юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено. Въпреки това държавата не се е опитала да изиска по законов път просрочената сума в съответствие с разсрочването от 2001 г.
(19)
През юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно 1 млн. EUR от просрочените суми на два равни транша. Спроед това предложение първият транш е трябвало да бъде платен до октомври 2008 г., а вторият до февруари 2009 г. Когато „Русе индъстри“ не е платило нито един от тези таншове, държавата - по искане на дружеството, е удължила два пъти срока на първия транш съответно до декември 2008 г. и до януари 2009 г.
(20)
След като обещаните от „Русе индъстри“ плащания не са осъществени, през февруари 2009 г. българските власти изпращат напомняне за плащане. Допълнително напомняне за плащане на просрочените суми е изпратено през април и два пъти през юни 2010 г. Въпреки това държавата не успява да изиска по законов път задължението, което не е било изплатено съгласно разсрочването от 2001 г.
(21)
С писмо от 4 юни 2009 г.„Русе индъстри“ отново поиска от българските власти да разсрочат задължението му към държавата до 2019 г. с гратисен период до 2012 г. След това искане и в съответствие с член 108, параграф 3 от ДФЕС България изпрати уведомление за планираното разсрочване на задължението като помощ за преструктуриране.
(22)
С писмо от 28 юни 2010 г.„Русе индъстри“ отново предложи на държавата да изплати оставащите задължения съгласно споразуменията за плащане от разсрочването от 2001 г. През юли 2010 г. дружеството се ангажира да покрие всички просрочени и неизплатени суми на два равни транша: първия до края на юли 2010 г. и втория до края на август 2010 г. Въпреки това дружеството не успя да изпълни това споразумение.
(23)
Според информацията, предоставена от българските власти, до края на 2010 г. получателят е платил 1 млн. EUR от общата дължима сума съгласно разсрочването от 2001 г. В края на 2010 г. неизплатеното и просрочено задължение спрямо общата дължима сума възлиза на 3,7 млн. EUR.
(24)
От кореспонденцията между „Русе индъстри“ и българските власти личи, че българските власти са изпратили няколко напомняния за плащане за дължимата неизплатена сума. Въпреки че получателят е изразил желание или доброволно е предложил изплащане, на практика той никога не е върнал цялата оставаща сума според разсрочването от 2001 г. Освен напомнянията няма доказателства, че българските власти са предприели някакви стъпки за изискване по законов път на своите вземания.
(25)
Що се отнася до главницата, „Русе индъстри“ не е платило посочените суми (10) и затова не е спазило шестмесечната схема за разсрочване. Освен това обикновената лихва е плащана само до юли 2008 г.
(26)
Що се отнася до наказателната лихва, българските власти посочиха, че договорно определените 3 % (вж. параграф (3) по-горе) са начислени върху дължимите траншове от 2006 г. насам, когато дружеството е трябвало да започне да изплаща траншовете. Тези наказателни лихви са плащани от „Русе индъстри“ само между август 2006 г. и юли 2008 г. От юли 2008 г. дружеството не е плащало начислената наказателна лихва.
(27)
На 3 ноември 2010 г. българските власти направиха официално искане за плащане. Към момента на това искане просроченото задължение възлизаше на 3,7 млн. EUR (от които 3,4 млн. EUR главница, 151 000 EUR лихви и 140 000 EUR наказателни лихви).
(28)
Към момента на искането получателят е изплатил общо 1 млн. EUR, дължими съгласно разсрочването от 2001 г. (от които 245 000 EUR главница, 705 000 EUR лихви и 50 000 EUR наказателни лихви). Последното реално плащане, което „Русе индъстри“ е направило, датира от 11 юли 2008 г.
(29)
След искането и след като дружеството не е изпълнило своите задължения, националните органи започнаха процедура по несъстоятелност срещу получателя на 11 ноември 2010 г. (т.е. девет години след разсрочването от 2001 г., което е над 4 години след края на гратисния период и над 2 години от последното плащане от страна на „Русе индъстри“).
(30)
На 11 ноември 2010 г. българските власти започнаха процедура по несъстоятелност срещу получателя.
III РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(31)
Както е посочено по-горе (вж. параграф (21)), през юни 2009 г. получателят подаде ново искане за разсрочване на задължението според разсрочването от 2001 г. Това планирано разсрочване бе мярката, за която на 30 юни 2009 г. бе изпратено уведомление до Комисията за помощ за преструктуриране.
(32)
Според уведомлението планът би спомогнал за изплащането на задължението от 9,85 млн. EUR за срок от 10 години (т.е. до 2019 г.), с гратисен период до 30 юни 2012 г.
(33)
България бе на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Съобщението на Комисията за Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (11) като помощ за преструктуриране.
(34)
Комисията имаше съмнения по отношение на съвместимостта на помощта, за която бе изпратено уведомление. Съответно на 14 април 2010 г. Комисията започна процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС.
(35)
Освен това, решението за откриване на процедура по член 108, параграф 2 от ДФЕС повдигна съмнения за това дали фактът, че в миналото от дружеството не са изискани по законовия ред просрочените задължения съгласно споразумението за разсрочване от 2001 г., може да представлява допълнителна държавна помощ.
(36)
Българските власти оттеглиха това уведомление на 23 ноември 2010 г., поради което официалното разследване за мярката стана безпредметно.
IV МНЕНИЯ НА БЪЛГАРИЯ ОТНОСНО РЕШЕНИЕТО ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС
(37)
Що се отнася до въздържането от изискване по законов път на дълга, България само заяви, че държавата е действала като частен инвеститор в условията на пазарна икономика, което максимизира шансовете за събиране на нейния дълг, като позволява доброволно плащане. България не е предоставила подробни аргументи в тази връзка.
V ОЦЕНКА
(38)
България оттегли уведомлението за разсрочването на задължението на „Русе индъстри“ към държавата през ноември 2010 г. В резултат официалната процедура по разследване относно помощта за преструктуриране, за която е изпратено уведомление, стана безпредметна съгласно член 8, параграф 2 от Регламент № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (12).
(39)
Разглежданата мярка е въздържането от изискване по законов път на плащане на дълга в съответствие с разсрочването от 2001 г.
(40)
Що се отнася до присъединяването на България към ЕС и следователно до въпроса дали въздържането от изискване на дълга от 1 януари 2007 г. потенциално представлява нова помощ по смисъла на член 1, буква д) от Процедурния регламент, Комисията отбелязва, че неплащането от страна на получателя на сумите, дължими съгласно разсрочването от 2001 г., и липсата на държавни действия е довело до промени в общия риск за държавата според разсрочването от 2001 г. Това увеличение на задължението на държавата (т.е. въздържането от изпълнение) води до последици след датата на присъединяване и следователно мярката трябва да се разглежда като приложима след присъединяването, което означава, че тя представлява нова държавна помощ.
(41)
Трябва да се отбележи също, че тази мярка, за която не е изпратено уведомление, не е включена в допълнението към приложение V към Акта за присъединяване на България (13). По-специално тя не е била а) нито приведена в действие преди 31 декември 1994 г., б) нито включена в допълнението към приложение V и в) нито включена във временния механизъм, приложен във връзка с присъединяването.
(42)
В този контекст Комисията допълнително ще прецени дали въздържането от изискване по законов ред на дълга от 1 януари 2007 г. представлява нова помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(43)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на определени стоки е несъвместима с вътрешния пазар.
(44)
Мярката е финансирана с държавни ресурси - тъй като води до пропуснати приходи за държавата - и решенията на МФ се считат за преки решения на държавата.
(45)
Въздържането от изискване по законов ред на дълга също засяга „Русе индъстри“ индивидуално и поради това е селективно.
(46)
В допълнение, „Русе индъстри“ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в Съюза. Затова Комисията смята, че е изпълнено условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза.
(47)
Комисията следва допълнително да прецени дали мярката под формата на въздържане от изискване на дълга предоставя предимство на дружеството, което то не би могло да получи иначе на пазара.
(48)
Както е обяснено по-горе, задължението датира от 1996-97 г. и вече два пъти е било разсрочвано (през 1999 г. и 2001 г.). Що се отнася до въздържането от изискване на дълга съгласно разсрочването от 2001 г., както и неизпълнението на задълженията на дружеството, никой частен кредитор не би имал поведение като това на българската държава. В действителност от наличната информация следва, че не са предприети конкретни стъпки за изискване на дълга от 30 март 2006 г., когато гратисният период е изтекъл и първите траншове от главницата са станали дължими, но не са били платени. Освен това, финансовото положение на дружеството е било слабо (вж. таблица 1 по-горе), тъй като се наблюдава спад в стокооборота и увеличаване на загубите и няма перспективи дружеството отново да стане печелившо. Освен това трябва да се отбележи, че макар част от дълга (1,13 млн. BGN (14)) да е гарантиран с обезпечения (15), българските власти не са предприели никакви стъпки за изискване по законов ред на тази част от дълга.
(49)
В действителност, българските власти не предоставиха никакви обяснения затова защо схемата за разсрочване не е изпълнена по законов ред и не обясниха своето твърдение, че изчакването на доброволното плащане (в контекста на отрицателната кредитна история на дружеството) би максимизирало техния шанс за събиране на дълга.
(50)
При подобни обстоятелства частен кредитор би изискал по законов ред изпълнението на споразумението. Затова неспазването на разсрочването от 2001 г. и въздържането на България от изискване на дълга по законов ред е предоставя предимство на „Русе индъстри“.
(51)
Въз основа на горепосоченото Комисията смята, че въздържането от изискване на дълга към държавата в полза на „Русе индъстри“ представлява нова помощ, считано от 1 януари 2007 г. по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(52)
По отношение на евентуалната съвместимост следва да се отбележи, че България не е представила никакви аргументи в тази връзка.
(53)
Дори ако „Русе индъстри“ се приеме официално за дружество в затруднение по смисъла на Съобщението на Комисията за Насоки на Общността държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, критериите за съвместима помощ за оздравяване и преструктуриране не са изпълнени. По-специално що се отнася до помощта за оздравяване, не е доказано, че мярката ще е ограничена до необходимия минимум, че ще се предостави на основание на сериозни социални трудности и няма да предизвика нежелан ефект на разпространение в други държави-членки. Освен това нейният срок е над 6 месеца. Що се отнася до помощта за преструктуриране, при липсата на план за преструктуриране възстановяването на жизнеспособността в дългосрочен план не е доказано. Освен това не е демонстрирано, че помощта ще бъде минимална и ще се избягва ненужното нарушаване на конкуренцията.
(54)
Дружеството се намира в подпомаган район съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и като такова то е допустимо за регионална помощ съгласно Насоките за национална регионална помощ за 2007-2013 г. (16) (по-нататък: НРП). Въпреки това мярката не съответства на НРП. По-специално, що се отнася до евентуалната оперативна помощ, тази помощ не улеснява развитието на никакви дейности или икономически области и не е ограничена във времето, не е намаляваща или пропорционална на това, което е нужно за преодоляване на специфични икономически недостатъци.
(55)
Няма други мотиви за съвместимост, които могат да се приложат. Следователно помощта е неправомерна и несъвместима в ДФЕС.
(56)
В съответствие с ДФЕС и установената практика на Съда Комисията е компетентна да реши, че въпросната държава трябва да отмени или да измени помощта (17), когато Комисията установи, че помощта е несъвместима с вътрешния пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалото преди това положение (18). В този контекст Съдът постанови, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (19).
(57)
Следвайки тази съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 на Съвета постановява, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(58)
Следователно, предвид факта, че въпросната мярка трябва да се счита за неправомерна и несъвместима, сумата на помощта трябва да бъде върната, за да бъде възстановена ситуацията на пазара от преди плащането на помощта. Затова възстановяването трябва да се приложи от момента, в който е възникнало предимство за получателя, т.е. когато помощта е предоставена на разположение на получателя, и ще бъдат наложени лихви за възстановяване до момента на ефективното възстановяване.
(59)
Несъвместимият елемент на помощ на мярката се изчислява като дължимата и неизплатена сума според разсрочването от 2001 г., от 1 януари 2007 г. до 11 ноември 2010 г., когато България е регистрирала вземането си в производството по несъстоятелност. По това време просрочената сума възлиза на 3,7 млн. EUR. Точната сума за възстановяване и лихвата, която ще бъде приложена към тази сума, трябва да бъдат изчислени от България. Направените плащания, различни от сумите, платени съгласно споразумението, могат да бъдат приспаднати от сумата за възстановяване на неправомерната и несъвместима помощ.
VI ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(60)
Първо, Комисията отбелязва, че България оттегли уведомлението относно разсрочването на дълга от 9,85 млн. EUR, като по този начин официалната процедура по разследване стана безпредметна.
(61)
Второ, Комисията заключава, че въздържането от изискване на дълга към държавата от 1 януари 2007 г. представлява нова държавна помощ в полза на „Русе индъстри“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(62)
Тъй като тази държавна помощ е неправомерна и несъвместима, тя трябва да бъде върната от получателя.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване по член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз относно разсрочването на дълга от 9,85 млн. EUR, за което е изпратено уведомление, като отбелязва, че България оттегли своето уведомление.
Член 2
Държавната помощ, неправомерно предоставена от България в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз в полза на „Русе индъстри“ чрез въздържане от изискване на плащането на задължението към държавата от 1 януари 2007 г., е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 3
1. България трябва да си възстанови от получателя помощта, посочена в член 2.
2. Сумите, които подлежат на възстановяване, носят лихва за периода от 1 януари 2007 г. до тяхното пълно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 Комисията (20).
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, е незабавно и ефективно.
2. България предприема мерки за това, че настоящото решение ще бъде изпълнено в срок от четири месеца от датата на уведомяване на него.
Член 5
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение България предоставя следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихви по възстановяването), която ще бъда възстановена от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, които доказват, че на получателя е било наредено да върне помощта.
2. България информира Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение до приключването на възстановяването на помощта, посочена в член 2. При обикновено искане от Комисията България изпраща незабавно информация за вече взетите и планираните мерки с цел спазването на това решение. Тя също предоставя подробна информация относно размера на помощта и лихвата по възстановяване, които вече са възстановени от получателя.
Член 6
Адресат на настоящото решение е България.
Съставено в Брюксел на 13 юли 2011 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 13 päivänä heinäkuuta 2011,
valtiontuesta N:o SA.28903 (C 12/10) (ex N 389/09) jonka Bulgaria on toteuttanut Ruse Industryn hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 4903)
(Ainoastaan bulgariankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/706/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
kehottaa asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainituista säännöksistä, (1)
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Bulgarian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 30 päivänä kesäkuuta 2009 Ruse Industry AD -yrityksen (jäljempänä ’Ruse Industry’ tai ’yritys’) hyväksi toteutettavasta rakenneuudistustoimenpiteestä, joka koostui yrityksen 9,85 miljoonan euron suuruisen velan takaisinmaksun lykkäämisestä ja maksuaikataulun muuttamisesta.
(2)
Bulgarian viranomaisille lähetettiin 28 päivänä heinäkuuta 2009 yksityiskohtainen tietopyyntö. Bulgaria vastasi tietopyyntöön osittain 24 päivänä elokuuta 2009 ja pyysi samalla määräajan pidentämistä. Pyyntöön suostuttiin 28 päivänä elokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Bulgaria toimitti lisätietoja 30 päivänä syyskuuta 2009. Komissio pyysi lisäselvityksiä 27 päivänä marraskuuta 2009, ja Bulgaria vastasi pyyntöön 15 päivänä joulukuuta 2009. Joulukuun 20 päivänä 2009 Bulgarialle myönnettiin vielä kerran lisäaikaa toimittaa puuttuvat tiedot. Bulgaria toimitti lisätietoja 17 päivänä helmikuuta 2010.
(3)
Komissio ilmoitti Bulgarialle kirjeitse 14 päivänä huhtikuuta 2010 päätöksestään aloittaa tuen osalta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, (2) 108 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely.
(4)
Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3).
(5)
Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.
(6)
Bulgaria esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen 10 päivänä toukokuuta 2010 päivätyssä kirjeessään, jonka komissio kirjasi vastaanotetuksi 17 päivänä kesäkuuta 2010. Bulgarian viranomaiset toimittivat lisätietoja 7 päivänä kesäkuuta 2010.
(7)
Komissio esitti 29 päivänä lokakuuta 2010 uuden tietopyynnön. Bulgarian viranomaiset vastasivat pyyntöön 12 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa vastaanotetuksi 23 päivänä marraskuuta 2010, sekä 3 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa vastaanotetuksi 6 päivänä joulukuuta 2010.
(8)
Bulgarian viranomaiset käynnistivät yritystä vastaan maksukyvyttömyysmenettelyn 11 päivänä marraskuuta 2010.
(9)
Bulgarian viranomaiset peruuttivat 30 päivänä kesäkuuta 2009 tekemänsä ilmoituksen 14 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyssä kirjeessä, joka lähetettiin komissiolle 23 päivänä marraskuuta 2010.
II KUVAUS
(10)
Tuensaaja on Ruse Industry. Yritys (jonka alkuperäinen nimi oli ”Rusenska korabostroitelnitsa” (4) eli Rusen telakka) perustettiin vuonna 1991, ja sen toimipaikka on Rusessa, Bulgariassa. Kyseinen alue on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukikelpoinen alue. Yritys yksityistettiin huhtikuussa 1999, jolloin 80 prosenttia sen osakkeista myytiin saksalaiselle yritykselle Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH.
(11)
Ruse Industryn toimialaa ovat metallirakenteiden tuotanto ja korjaaminen sekä nosturien, laivojen ja merenkulussa tarvittavien laitteiden valmistus. (5) Yrityksessä oli vuonna 2009 yhteensä 196 työntekijää.
(12)
Yrityksen taloudesta voidaan todeta, että sen liikevaihto pieneni jatkuvasti ja tappiot kasvoivat useiden vuosien ajan ennen valtiontuki-ilmoitusta. Tämä käy ilmi seuraavasta taulukosta. Vuonna 2008 yrityksen liikevoitto ja kassavirta olivat miinuksella.
Taulukko 1
Ruse Industryn vuotuinen liikevaihto ja tuotto
milj. leviä (BGN) (6)
2005
2006
2007
2008
vuotuinen liikevaihto
76,239
65,086
17,963
7,035
tuotto ennen veroja
(2 091)
1 977
(827)
(3 924)
(13)
Ruse Industry oli Bulgarian valtiolle velkaa 9,85 miljoonaa euroa valtiontuki-ilmoituksen tekohetkellä.
(14)
Velka perustuu Bulgarian valtion jälleenrakennus- ja kehitysrahaston sekä Rusen telakan välillä vuosina 1996 ja 1997 tehtyihin lainasopimuksiin (7), ja lainan pääoma oli tuolloin 8,45 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
(15)
Huhtikuussa 1999 valtiovarainministeriö, joka on perinyt valtion jälleenrakennus- ja kehitysrahaston saatavat, teki sopimuksen (jäljempänä ’vuoden 1999 uudelleenjärjestely’) Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH:n kanssa. Sopimuksen mukaan edellä mainitusta velasta yhteensä 8 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen osuus sekä kertynyt korko muunnettiin euroiksi (8), ja Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH sitoutui maksamaan kyseisen summan takaisin 1 päivän joulukuuta 2000 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana, tarkistetun takaisinmaksusuunnitelman mukaisesti.
(16)
Toukokuun 21 päivänä 2001 valtiovarainministeriö ja Ruse Industry tekivät toisen sopimuksen, jolla yrityksen velan (9) ja sille kertyneen koron takaisinmaksua valtiolle lykättiin 30 päivään syyskuuta 2015, minkä lisäksi yritykselle myönnettiin lyhennyksetön aika 31 päivään maaliskuuta 2006 saakka (jäljempänä ’vuoden 2001 uudelleenjärjestely’).
(17)
Vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn mukaan koko velka määriteltiin seuraavasti: velkapääoma on 7,97 miljoonaa euroa ja (1 päivään huhtikuuta 1999 saakka kertynyt) korko 2 miljoonaa euroa. Tämän sopimuksen mukaan pääomasta perittiin vuotuista 1 prosentin korkoa ja myöhästyneistä eristä puolestaan vuotuista 3 prosentin viivästyskorkoa (jos yritys laiminlyö takaisinmaksun).
(18)
Syyskuussa 2005, juuri ennen lyhennyksettömän ajan päättymistä, tuensaaja pyysi jälleen velan uudelleenjärjestelyä (vuoden 2001 sopimuksen lisäksi). Joulukuussa 2006 Bulgarian kilpailukomissio katsoi, että pyyntöön ei voida suostua Bulgarian valtiontukisääntöjen nojalla. Ruse Industry valitti kilpailukomission päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka hylkäsi valituksen heinäkuussa 2007. Myös toinen päätöstä koskeva valitus hylättiin. Bulgarian valtio ei kuitenkaan yrittänyt periä maksamatonta velkaa tehokkaasti takaisin vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn mukaisesti.
(19)
Heinäkuussa 2008 tuensaaja tarjoutui vapaaehtoisesti maksamaan erääntyneitä saatavia miljoona euroa, kahdessa samansuuruisessa erässä. Tarjouksen mukaan ensimmäinen erä oli tarkoitus maksaa viimeistään lokakuussa 2008 ja toinen viimeistään helmikuussa 2009. Kun Ruse Industry ei maksanut kumpaakaan näistä, Bulgarian valtio pidensi yrityksen pyynnöstä ensimmäisen maksuerän määräpäivää ensin joulukuuhun 2008 ja sitten tammikuuhun 2009.
(20)
Koska Ruse Industry ei suorittanut mitään lupaamistaan takaisinmaksueristä, Bulgarian viranomaiset lähettivät maksumuistutuksen helmikuussa 2009. Erääntyneitä määriä koskeva maksumuistutus lähetettiin myös huhtikuussa ja kaksi muistutusta kesäkuussa 2010. Siitä huolimatta Bulgarian valtio ei onnistunut perimään takaisin saataviaan, eikä yritys maksanut velkaansa vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn mukaisesti.
(21)
Ruse Industry pyysi 4 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä Bulgarian viranomaisilta velan uudelleenjärjestelyä vuoteen 2019 saakka ja lyhennyksetöntä aikaa vuoteen 2012 saakka. Kyseisen pyynnön pohjalta sekä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti Bulgaria ilmoitti suunnitellun velan uudelleenjärjestelyn rakenneuudistustukena.
(22)
Kesäkuun 28 päivänä 2010 päivätyssä kirjeessään Ruse Industry tarjoutui jälleen maksamaan velkansa Bulgarian valtiolle vuoden 2001 uudelleenjärjestelyssä asetettujen maksuehtojen mukaisesti. Heinäkuussa 2010 yritys tarjoutui maksamaan kaikki erääntyneet määrät kahdessa samansuuruisessa erässä: ensimmäisen erän viimeistään heinäkuun 2010 lopussa ja toisen viimeistään elokuun 2010 lopussa. Yritys ei kuitenkaan kyennyt noudattamaan tätä järjestelyä.
(23)
Bulgarian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan tuensaaja on vuoden 2010 loppuun mennessä maksanut takaisin miljoona euroa vuoden 2001 uudelleenjärjestelyyn perustuvasta kokonaismäärästä. Vuoden 2010 lopussa erääntyneen velan määrä oli 3,7 miljoonaa euroa.
(24)
Ruse Industryn ja Bulgarian viranomaisten kirjeenvaihdosta ilmenee, että viranomaiset ovat lähettäneet yritykselle useita maksumuistutuksia, jotka koskevat erääntyneitä määriä. Vaikka tuensaaja on ilmoittanut olevansa valmis maksamaan tai on vapaaehtoisesti tarjoutunut maksamaan kyseiset määrät takaisin, käytännössä se ei ole maksanut kaikkia vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn mukaisesti erääntyneitä määriä. Maksumuistutuksia lukuun ottamatta ei ole osoitettu, että Bulgarian viranomaiset olisivat millään tavoin pyrkineet perimään saataviaan.
(25)
Pääoman osalta Ruse Industry ei ole maksanut sovittuja määriä (10) eikä siten noudattanut puolivuosittaisiin eriin perustuvaa takaisinmaksusuunnitelmaa. Korkoa yritys on maksanut vain heinäkuuhun 2008 saakka.
(26)
Viivästyskoron osalta Bulgarian viranomaiset ovat esittäneet, että sopimuksen mukaista 3 prosentin korkoa (ks. 17 kappale edellä) perittiin erääntyneistä maksueristä vuodesta 2006 lähtien, jolloin yrityksen oli määrä aloittaa takaisinmaksu. Ruse Industry maksoi kyseistä viivästyskorkoa vain elokuun 2006 ja heinäkuun 2008 välisenä aikana. Heinäkuusta 2008 lähtien yritys ei ole maksanut määrättyä viivästyskorkoa.
(27)
Marraskuun 3 päivänä 2010 Bulgarian viranomaiset vaativat virallisesti lainan takaisinmaksua. Siinä vaiheessa erääntyneen velan määrä oli 3,7 miljoonaa euroa (josta pääoman osuus oli 3,4 miljoonaa euroa, korkojen 151 000 euroa ja viivästyskoron 140 000 euroa).
(28)
Pyynnön esittämishetkellä tuensaaja oli maksanut velkaa takaisin yhteensä miljoona euroa vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn mukaisesti (tästä määrästä pääoman osuus oli 245 000 euroa, korkojen 705 000 euroa ja viivästyskoron 50 000 euroa). Ruse Industry suoritti toistaiseksi viimeisen takaisinmaksuerän 11 päivänä heinäkuuta 2008.
(29)
Pyynnön jälkeen ja yrityksen jätettyä velvoitteensa noudattamatta Bulgarian viranomaiset käynnistivät tuensaajaa vastaan maksukyvyttömyysmenettelyn 11 päivänä marraskuuta 2010 (eli yhdeksän vuotta vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn jälkeen, yli neljä vuotta lyhennyksettömän ajan päätyttyä ja yli kaksi vuotta sen jälkeen, kun Ruse Industry oli viimeksi suorittanut maksun).
(30)
Bulgarian viranomaiset käynnistivät yritystä vastaan maksukyvyttömyysmenettelyn 11 päivänä marraskuuta 2010.
III MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS
(31)
Kuten edellä todetaan (ks. 21 kappale), kesäkuussa 2009 tuensaaja pyysi jälleen vuoden 2001 sopimuksen mukaisesti jäljellä olevan velan uudelleenjärjestelyä. Tämä suunniteltu uudelleenjärjestely oli se toimenpide, jonka Bulgaria ilmoitti komissiolle rakenneuudistustukena 30 päivänä kesäkuuta 2009.
(32)
Ilmoituksen mukaan suunnitelmassa esitettiin, että 9,85 miljoonan euron velka olisi maksettu takaisin 10 vuoden kuluessa (vuoteen 2019 mennessä) ja lyhennyksetön aika olisi ulottunut 30 päivään kesäkuuta 2012.
(33)
Bulgaria katsoi, että ilmoitettu toimenpide soveltuu sisämarkkinoille rakenneuudistustukena valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja koskevan komission tiedonannon (11) mukaisesti.
(34)
Komissiolla oli epäilyksiä ilmoitetun tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. Sen vuoksi se aloitti 14 päivänä huhtikuuta 2010 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.
(35)
Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä pohdittiin myös sitä, voitaisiinko vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn mukaisten yrityksen maksuvelvollisuuksien perimättä jättäminen katsoa valtiontueksi.
(36)
Bulgarian viranomaiset peruuttivat ilmoituksen 23 päivänä marraskuuta 2010, minkä jälkeen toimenpidettä koskeva muodollinen tutkintamenettely oli aiheeton.
IV BULGARIAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAAN PÄÄTÖKSEEN
(37)
Bulgaria toteaa velan perimättä jättämisen osalta ainoastaan sen, että valtio toimi yksityisen markkinataloussijoittajan tavoin eli tarkoitus oli maksimoida todennäköisyys saada velka perittyä antamalla velalliselle mahdollisuus vapaehtoiseen takaisinmaksuun. Bulgaria ei kuitenkaan ole perustellut asiaa tarkemmin.
V ARVIOINTI
(38)
Bulgaria peruutti Ruse Industryn velan uudelleenjärjestelyä koskevan ilmoituksen marraskuussa 2010. Sen jälkeen muodollinen tutkintamenettely, joka koski ilmoitettua rakenneuudistustukea, oli aiheeton Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (12) 8 artiklan 2 kohdan nojalla.
(39)
Arvioitavana oleva toimenpide koskee vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn mukaisen velan perimättä jättämistä.
(40)
Mitä tulee Bulgarian liittymiseen EU:hun sekä siihen, onko velan perimättä jättäminen 1 päivästä tammikuuta 2007 mahdollisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan e alakohdassa tarkoitettua uutta tukea, komissio toteaa, että tuensaajan jätettyä vuoden 2001 uudelleenjärjestelyyn perustuvat määrät maksamatta takaisin sekä valtion laiminlyötyä toimenpiteet tämä johti siihen, että valtiolle vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn mukaisesti aiheutuva kokonaisriski muuttui. Tämä valtion riskin kasvaminen (eli velan perimättä jättäminen) vaikuttaa myös liittymispäivän jälkeen. Sen vuoksi on katsottava, että toimenpidettä on sovellettu myös liittymisen jälkeen ja kyse on siten uudesta valtiontuesta.
(41)
Lisäksi on huomattava, että kyseinen toimenpide, josta ei ole ilmoitettu, ei kuulu Bulgarian liittymisasiakirjan liitteen V lisäyksen (13) soveltamisalaan. Erityisesti a) toimenpidettä ei pantu täytäntöön ennen joulukuun 31 päivää 1994, b) sitä ei lueteltu liitteen V lisäyksessä, c) eikä se kuulunut liittymisen yhteydessä sovelletun väliaikaisen menettelyn piiriin.
(42)
Sen vuoksi komissio arvioi seuraavassa, onko velan perimättä jättämisessä 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta uudesta tuesta.
(43)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(44)
Arvioitavana oleva toimenpide rahoitetaan valtion varoista, koska valtiolta jää toimenpiteen takia saamatta varoja. Lisäksi valtiovarainministeriön päätöksissä on kyse suoraan valtion päätöksistä.
(45)
Velan perimättä jättäminen koskee pelkästään Ruse Industry -yritystä, joten toimenpide on valikoiva.
(46)
Lisäksi Ruse Industry valmistaa tuotteita, joilla käydään unionin alueella vapaasti kauppaa. Sen vuoksi komissio katsoo, että myös kilpailuun kohdistuvaa vaikutusta ja unionin alueella käytävää kauppaa koskevat kriteerit täyttyvät.
(47)
Komission olisi lisäksi arvioitava, aiheutuuko velan perimättä jättämisestä koostuvasta toimenpiteestä yritykselle sellaista etua, jota se ei olisi voinut saada markkinoilta muulla tavoin.
(48)
Kuten edellä esitetään, velka on peräisin vuosilta 1996-1997 ja sen takaisinmaksuaikataulua on tarkistettu jo kaksi kertaa (vuosina 1999 ja 2001). Vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn mukaisen velan perimättä jättämisen sekä yrityksen aiemman velvoitteiden laiminlyönnin osalta voidaan todeta, että yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi toiminut Bulgarian valtion tavoin. Käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan todeta, että Bulgarian valtio ei ryhtynyt minkäänlaisiin käytännön toimiin periäkseen velan 30 päivästä maaliskuuta 2006, jolloin lyhennyksetön aika päättyi ja ensimmäinen lyhennyserä erääntyi, mutta sitä ei maksettu. Lisäksi yrityksen taloudellinen tilanne oli heikko (ks. taulukko 1 edellä), sillä sen liikevaihto pieneni jatkuvasti ja se kärsi yhä suurempia tappioita, eikä yrityksen kannattavuuden palautumisesta ollut minkäänlaisia merkkejä. Lisäksi on todettava, että vaikka osalle velasta (1,13 miljoonaa leviä (14)) oli olemassa vakuudet (15), Bulgarian viranomaiset eivät pyrkineet perimään kyseistä osuutta.
(49)
Itse asiassa Bulgarian viranomaiset eivät esittäneet minkäänlaisia perusteluja sille, miksi velan takaisinmaksuaikataulua ei pantu täytäntöön, eivätkä myöskään perustelleet väitettään, jonka mukaan vapaaehtoisen takaisinmaksun odottaminen olisi lisännyt valtion mahdollisuuksia saada velka perittyä takaisin (ottaen huomioon yrityksen aiemmat maksuvaikeudet).
(50)
Yksityinen sijoittaja olisi vastaavassa tilanteessa hakenut sopimuksen täytäntöönpanoa. Sen vuoksi vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn noudattamatta jättämisestä ja Bulgarian päätöksestä jättää velka perimättä aiheutuu Ruse Industry -yritykselle etua.
(51)
Edellä esitetyn pohjalta komissio katsoo, että valtion päätöksessä jättää Ruse Industryn velka perimättä on 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta uudesta tuesta.
(52)
Toimenpiteen mahdollisen sisämarkkinoille soveltuvuuden osalta olisi otettava huomioon, että Bulgaria ei ole ottanut asiaan lainkaan kantaa.
(53)
Vaikka Ruse Industry luokiteltaisiin virallisesti vaikeuksissa olevaksi yritykseksi valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja koskevan komission tiedonannon mukaisesti, sisämarkkinoille soveltuvan pelastamis- tai rakenneuudistustuen kriteerit eivät täyty. Erityisesti pelastamistuen osalta ei ole osoitettu, että toimenpide olisi rajattu ehdottoman välttämättömään, että se voitaisiin perustella vakavilla sosiaalisilla syillä ja että sen vaikutukset eivät leviäisi haitallisesti muihin jäsenvaltioihin. Lisäksi toimenpiteen kesto ylittää kuusi kuukautta. Rakenneuudistustuen kannalta voidaan rakenneuudistussuunnitelman puuttuessa todeta, ettei pitkän aikavälin kannattavuuden palautumista ole osoitettu. Ei myöskään ole osoitettu, että tuki olisi rajattu välttämättömään ja että tarpeeton kilpailun vääristyminen voitaisiin ehkäistä.
(54)
Yritys sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukikelpoisella alueella, joten sille voidaan myöntää alueellista tukea koskevien vuosien 2007-2013 suuntaviivojen (16) (jäljempänä ’aluetuen suuntaviivat’) mukaisesti aluetukea. Toimenpide ei kuitenkaan täytä aluetuen suuntaviivoissa esitettyjä edellytyksiä. Erityisesti mahdollisen toimintatuen osalta voidaan todeta, että tuella ei edistetä tietyn taloudellisen toiminnan tai tuotannonalan kehitystä eikä sitä ole rajattu ajallisesti, sen määrä ei alene ajan mittaan eikä tuki ole oikeassa suhteessa tiettyjen taloudellisten ongelmien poistamiseen.
(55)
Toimenpiteeseen ei voida soveltaa myöskään muita sisämarkkinoille soveltuvuuden ehtoja. Sen vuoksi tuki on sääntöjenvastaista eikä sovellu SEUT-sopimuksen nojalla sisämarkkinoille.
(56)
SEUT-sopimuksen sekä unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön nojalla komissiolla on valta päättää, että kyseisen valtion on lakkautettava tuki tai muutettava sitä (17), jos komissio toteaa, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella lakkauttaa tuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne. (18) Tuomioistuin on tältä osin todennut, että tavoite on saavutettu heti, kun tuensaaja on maksanut saamansa sääntöjenvastaisen tuen takaisin ja siten luopunut edusta, josta se on nauttinut markkinoilla kilpailijoihinsa nähden, ja kun tilanne vastaa ennen tuen maksamista vallinneita olosuhteita. (19)
(57)
Kyseisen oikeuskäytännön mukaisesti asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.”
(58)
Koska toimenpide on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, tuki on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. Takaisinperintä on siten toteutettava siitä hetkestä, jolloin tuensaaja alkoi saada etua eli tuki annettiin tuensaajan käyttöön. Tuesta on perittävä korkoa takaisinmaksuhetkeen saakka.
(59)
Toimenpiteen tukiosa, joka ei sovellu sisämarkkinoille, lasketaan vuoden 2001 uudelleenjärjestelyn perusteella erääntyneen ja maksamattoman määrän perusteella 1 päivän tammikuuta 2007 ja 11 päivän marraskuuta 2010 väliseltä ajalta. Jälkimmäinen päivämäärä on päivä, jolloin Bulgaria nosti yritystä vastaan kanteen maksukyvyttömyysmenettelyssä. Erääntynyt määrä oli tuolloin arviolta 3,7 miljoonaa euroa. Bulgarian on itse laskettava takaisinperittävä määrä sekä siitä perittävä korko. Muut kuin sopimuksen nojalla suoritetut maksut voidaan vähentää takaisinperittävästä määrästä.
VI PÄÄTELMÄ
(60)
Komissio toteaa aluksi, että Bulgaria peruutti 9,85 miljoonan euroa suuruisen velan uudelleenjärjestelyä koskevan ilmoituksen, joten toimenpidettä koskeva muodollinen tutkintamenettely on aiheeton.
(61)
Toiseksi komissio katsoo, että valtion päätöksessä jättää Ruse Industryn velka perimättä on 1 päivästä tammikuuta 2007 lähtien kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta uudesta tuesta.
(62)
Koska kyseinen valtiontuki on sääntöjenvastaista eikä sovellu sisämarkkinoille, se on perittävä takaisin tuensaajalta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Komissio on päättänyt lopettaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee 9,85 miljoonan euron suuruisen velan ilmoitettua uudelleenjärjestelyä, sillä Bulgaria on peruuttanut tuki-ilmoituksensa.
2 artikla
Valtiontuki, jonka Bulgaria myönsi Ruse Industry -yritykselle vastoin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa jättämällä yrityksen velan perimättä 1 päivästä tammikuuta 2007, ei sovellu sisämarkkinoille.
3 artikla
1. Bulgarian on perittävä 2 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.
2. Takaisinperittävistä määristä on maksettava korkoa 1 päivästä tammikuuta 2007 niiden tosiasialliseen takaisinperintään saakka.
3. Korko on laskettava Komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (20) V luvun säännösten mukaisesti.
4 artikla
1. Edellä 2 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on toteutettava välittömästi ja tehokkaasti.
2. Bulgarian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
5 artikla
1. Bulgarian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisin perittävä määrä (pääoma ja siitä perittävä korko);
b)
tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
c)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Bulgarian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 2 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu Bulgarialle.
Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2011.