РЕШЕНИЕ № 243/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
за създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (3) Комисията може да внася законодателни предложения в Европейския парламент и в Съвета за създаването на многогодишни програми за политиката в областта на радиочестотния спектър. Тези програми следва да установяват насоките и целите на политиката за стратегическото планиране и хармонизиране на използването на радиочестотния спектър в съответствие с директивите, приложими за електронните съобщителни мрежи и услуги. Тези насоки и цели на политиката следва да са свързани с достъпността и ефикасното използване на спектъра, необходими за създаването и функционирането на вътрешния пазар. Програмата за политика в областта на радиочестотния спектър (наричана по-нататък „Програмата“) следва да подкрепя целите и ключовите действия, очертани в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г. за Стратегията „Европа 2020“ и в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), и е включена сред 50-те приоритетни действия от съобщението на Комисията от 11 ноември 2010 г., озаглавено „За Акт за единния пазар“.
(2)
Настоящото решение не следва да засяга действащото право на Съюза, по-специално Директива 1999/5/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 1999 г. относно радионавигационното оборудване и далекосъобщителното крайно оборудване и взаимното признаване на тяхното съответствие (4), Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях (Директива за достъпа) (5), Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за разрешение) (6), Директива 2002/21/ЕО, както и Решение 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (7). Настоящото решение не следва също да засяга мерките, предприемани на национално равнище, в съответствие с правото на Съюза, които следват цели от общ интерес, по-специално във връзка с регулирането на съдържанието и аудио-визуалната политика, както и правото на държавите-членки да организират и използват радиочестотния си спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната.
(3)
Радиочестотният спектър е ключов обществен ресурс за важни сектори и услуги, включително мобилни, безжични широколентови и спътникови съобщения, телевизионно и радиоразпръскване, транспорт, радиолокация и приложения, като системи за предупреждение, дистанционни управления, слухови апарати, микрофони и медицинска апаратура. Той стои в основата на обществени услуги, като услуги за сигурност и безопасност, включително гражданска защита, и научни дейности, като метеорология, наблюдение на Земята, радиоастрономия и космически изследвания. Лесният достъп до радиочестотния спектър е от значение и за предоставянето на електронни съобщения, по-специално за гражданите и предприятията, които се намират в отдалечени и слабонаселени райони, например селските райони или островите. Поради това регулаторните мерки относно радиочестотния спектър имат отражение върху икономиката, безопасността, здравеопазването, обществения интерес, културата, науката, социалната сфера, околната среда и технологиите.
(4)
Следва да бъде възприет обновен икономически и социален подход по отношение на управлението, разпределянето и използването на радиочестотния спектър. Този подход следва да обръща специално внимание на политиката в областта на радиочестотния спектър с цел да се гарантира по-голямата му ефикасност, по-добро планиране на честотите и предпазни мерки срещу антиконкурентно поведение.
(5)
Стратегическото планиране и хармонизирането на използването на радиочестотния спектър на равнището на Съюза следва да укрепят вътрешния пазар за безжични електронни съобщителни услуги и оборудване, както и други политики на Съюза, изискващи използване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават нови възможности за иновации и разкриване на работни места и същевременно се допринася за икономическото възстановяване и социалната интеграция в целия Съюз, и в същото време се зачита важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра.
(6)
Хармонизирането на използването на подходящ радиочестотен спектър може да бъде и от полза за качеството на услугите, предоставяни посредством електронни съобщения, и е от съществено значение за създаването на икономии от мащаба, тъй като понижава както разходите за изграждане на безжични мрежи, така и разходите на потребителите за безжични устройства. За тази цел Съюзът се нуждае от програма за политика, която обхваща вътрешния пазар във всички области на политика на Съюза, включващи използването на радиочестотен спектър, като електронни съобщения, научноизследователска дейност, технологично развитие и космическо пространство, транспорт, енергетика и аудио-визуални политики.
(7)
Програмата следва да насърчава конкуренцията и да допринася за полагане на основите на истински единен цифров пазар.
(8)
Програмата следва по-специално да подкрепи Стратегията „Европа 2020“ предвид огромния потенциал на безжичните услуги за насърчаване на основаваща се на знанието икономика, за развиване и подпомагане на сектори, разчитащи на информационни и комуникационни технологии, и за преодоляване на цифровото разделение. Нарастващото използване по-специално на аудио-визуални медийни услуги и онлайн съдържание увеличава търсенето на скорост и покритие. Програмата е също ключов фактор в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), която има за цел да осигури бърз широколентов достъп до Интернет в бъдещата основаваща се на мрежи и на знание икономика, с амбициозна цел за универсално покритие с широколентов достъп. Предоставянето на кабелен и безжичен широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет спомага за постигането на целта за осигуряване на всички потребители на широколентов достъп със скорост не по-малко от 30 Mbps до 2020 г., а за поне половината от домакинствата в Съюза - на широколентов достъп със скорост от поне 100 Mbps, и е важно за насърчаването на икономическия растеж и глобалната конкурентоспособност и необходимо за постигане на устойчивите икономически и социални ползи от единен цифров пазар. Програмата също следва да подкрепя и насърчава други секторни политики на Съюза, като тези за устойчива околна среда и икономическо и социално приобщаване на всички граждани на Съюза. Предвид значението на безжичните приложения за иновациите програмата също така е ключова инициатива в подкрепа на политиките на Съюза за иновации.
(9)
Програмата следва да постави основите за развитие, в рамките на което Съюзът може да поеме водеща роля по отношение на скоростта, мобилността, покритието и капацитета на безжичния широколентов достъп. Тази водеща роля е от съществено значение за установяване на конкурентен единен цифров пазар, който да служи за отварянето на вътрешния пазар за всички граждани на Съюза.
(10)
Програмата следва да определи ръководни принципи и цели до 2015 г. за държавите-членки и институциите на Съюза и да установи конкретни инициативи за прилагане. Макар и управлението на радиочестотния спектър да продължава да е в голяма степен въпрос от национална компетентност, то следва да се осъществява в съответствие с действащото право на Съюза и да позволява действия за следване на политиките на Съюза.
(11)
Програмата също следва да вземе предвид Решение № 676/2002/ЕО и експертните технически познания на Европейската конференция по пощи и далекосъобщения (по-нататък „CEPT“), така че политиките на Съюза, които зависят от радиочестотния спектър и са били одобрени от Европейския парламент и Съвета, да могат да се прилагат посредством технически мерки за изпълнение, като се отбележи, че такива мерки могат да се предприемат винаги когато е необходимо, за изпълнение на вече съществуващи политики на Съюза.
(12)
Лесният достъп до радиочестотния спектър може да изисква иновативни видове разрешения, като колективно използване на спектъра или споделено ползване на инфраструктура, чието прилагане в Съюза би могло да се улесни чрез установяване на най-добри практики и насърчаване на обмена на информация, както и чрез определяне на някои общи или сходни условия за използване на радиочестотния спектър. Общите разрешения, които представляват най-облекченият вид разрешение, са от особен интерес, когато няма риск смущенията да възпрепятстват развитието на други услуги.
(13)
Въпреки че все още са в процес на технологично разработване, т. нар. „когнитивни технологии“ следва вече да бъдат допълнително проучвани, включително чрез улесняване на споделеното използване въз основа на позиционирането.
(14)
Търговията с права за ползване на радиочестотен спектър, съчетана с гъвкави условия за ползване, би могла значително да допринесе за икономическия растеж. Поради това честотните ленти, за които правото на Съюза вече е въвело гъвкаво използване, следва незабавно да могат да се търгуват съгласно Директива 2002/21/ЕО. Споделянето на най-добри практики относно условията и процедурите за разрешение за такива честотни ленти и общите мерки за предотвратяване на натрупването на права за ползване на спектъра, което може да породи господстващо положение, както и на неоправданото неизползване на такива права биха улеснили координираното въвеждане от всички държави-членки на тези мерки и биха спомогнали за придобиването на такива права навсякъде в Съюза. Колективното (или споделеното) използване на радиочестотния спектър - като достъпа на неопределен брой независими ползватели и/или устройства до радиочестотен спектър в същия диапазон честоти по едно и също време и в определен географски регион съгласно добре определен набор от условия - следва да се насърчава, където е приложимо, без да се засягат разпоредбите на Директива 2002/20/ЕО по отношение на електронните съобщителни мрежи и услуги.
(15)
Както се подчертава в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), безжичният широколентов достъп до Интернет е важно средство за подобряване на конкуренцията, потребителския избор и достъпа в селските и други райони, където изграждането на кабелна широколентова връзка е трудно или икономически неизгодно. Въпреки това управлението на радиочестотния спектър може да повлияе на конкуренцията чрез промяна на ролята и силата на участниците на пазара, например ако настоящи потребители получат неоправдани конкурентни предимства. Ограниченият достъп до радиочестотния спектър, по-специално когато съответният спектър започне да се изчерпва, може да създаде пречка за навлизането на нови услуги или приложения и да възпрепятства иновациите и конкуренцията. Придобиването на нови права за ползване на спектъра, включително чрез прехвърляне или отдаване под наем на права за ползване на спектър или чрез други сделки между потребители, и въвеждането на нови гъвкави критерии за използването на спектъра могат да имат въздействие върху съществуващата конкурентна среда. Следователно държавите-членки следва да предприемат подходящи ex ante или ex post регулаторни мерки (например действия за изменение на съществуващи права, за забрана на определени придобивания на права за ползване на радиочестотен спектър, за налагане на условия относно презапасяването с радиочестотен спектър и ефикасното използване, като посочените в Директива 2002/21/ЕО, за ограничаване на количеството радиочестоти за всяко предприятие или за избягване на прекомерно натрупване на права на ползване на спектър) с оглед да се избягва нарушаване на конкуренцията, в съответствие с принципите, залегнали в Директива 2002/20/ЕО и в Директива 87/372/ЕИО на Съвета от 25 юни 1987 г. за честотните ленти, които ще бъдат запазени за координираното въвеждане на обществени общоевропейски наземни клетъчни цифрови мобилни комуникации в Общността (8) (Директивата за GSM услугите).
(16)
Създаването на опис на текущото използване на радиочестотния спектър заедно с анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на спектър, по-специално между 400 MHz и 6 GHz, следва да даде възможност да се определят честотни ленти, при които ефикасността да може да се подобри, и възможности за споделено използване на радиочестотен спектър в полза както на търговския, така и на публичния сектор. Методологията за създаване и поддържане на опис на текущото използване на радиочестотния спектър следва надлежно да вземе под внимание административната тежест върху администрациите и следва да се стреми да сведе до минимум тази тежест. Поради това информацията, предоставяна от държавите-членки съгласно Решение 2007/344/ЕО на Комисията от 16 май 2007 г. относно хармонизираната достъпност на информацията за използването на радиочестотния спектър в Общността (9), следва да се вземе изцяло под внимание при разработването на методологията за създаване на опис на текущото използване на радиочестотния спектър.
(17)
Хармонизираните стандарти съгласно Директива 1999/5/ЕО са от съществено значение за постигане на ефикасно използване на радиочестотния спектър и следва да вземат предвид законово определени условия за споделено използване. Европейските стандарти за електрическо и електронно оборудване и мрежи, които не използват радиовълни, следва също да избягват смущения на използването на спектъра. Кумулативното въздействие на нарастващите количества и плътност на безжичните устройства и приложения, съчетано с многообразието на използването на спектъра, представлява предизвикателство пред текущите подходи за управление на смущенията. Те следва да бъдат преразгледани и повторно оценени заедно с характеристиките на приемниците и с по-сложни механизми за избягване на смущения.
(18)
На държавите-членки следва да се позволи, където е целесъобразно, да въведат компенсаторни мерки, свързани с разходите за миграция.
(19)
В съответствие с целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“) безжичният широколентов достъп до Интернет би могъл да допринесе значително за икономическото възстановяване и растеж, ако се осигури достатъчно радиочестотен спектър, правата за ползване на спектъра се предоставят бързо и се разреши търговия с цел приспособяване към развитието на пазара. Програмата в областта на цифровите технологии за Европа призовава за достъп на всички граждани на Съюза до широколентова връзка със скорост от поне 30 Mbps до 2020 г. Поради това радиочестотният спектър, който вече е обхванат от съществуващите решения на Комисията, следва да се предоставя съгласно реда и условията на тези решения. Съобразно търсенето на пазара процесът по даване на разрешения следва да се проведе в съответствие с Директива 2002/20/ЕО до 31 декември 2012 г. за наземни съобщения, за да се гарантира лесен достъп до безжична широколентова връзка за всички, по-специално в рамките на честотните ленти, определени от решения 2008/411/ЕО (10), 2008/477/ЕО (11) и 2009/766/ЕО (12) на Комисията. Спътников широколентов достъп би могъл да е бързо и приложимо решение за допълване на наземните широколентови услуги и гарантиране на покритие в най-отдалечените райони на Съюза.
(20)
По целесъобразност следва да се въведат по-гъвкави правила относно използването на радиочестотния спектър, за да се насърчат иновациите и високоскоростните широколентови връзки, които позволяват на предприятията да намалят разходите си и да повишат конкурентоспособността си и дават възможност за разработване на нови интерактивни онлайн услуги, например в сферата на образованието, здравеопазването и услугите от общ интерес.
(21)
Свързването на близо 500 милиона души в Европа към високоскоростен широколентов Интернет би допринесло за развитието на вътрешния пазар, като създава уникална в световен мащаб критична маса от ползватели, предоставя нови възможности за всички региони, дава повишена стойност на всеки един ползвател, а на Съюза - способността да се превърне във водеща в света основана на знанието икономика. Бързото разпространение на широколентовия достъп до Интернет е изключително важно за развитието на европейската производителност и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, например в здравеопазването, производството и сектора на услугите.
(22)
Според оценките на Международния съюз по далекосъобщенията (ITU) от 2006 г. бъдещите потребности от радиочестотен спектър за развитието на системите за международни мобилни телекомуникации 2000 (IMT-2000) и системите за развити IMT (т.е. мобилни комуникации 3G и 4G) ще бъдат между 1 280 и 1 720 MHz през 2020 г. за сектора на мобилните услуги за търговски цели за всеки регион от ITU, включително Европа. Следва да се отбележи, че по-ниската стойност (1 280 MHz) е по-висока от потребностите за някои държави. Освен това има някои държави, в които потребността е за стойност, по-голяма от по-високата стойност (1 720 MHz). И двете стойности включват вече използвания спектър или спектъра, планиран да бъде използван, за системите Pre-IMT, IMT-2000 и нейните усъвършенствани версии. Ако не бъде освободен необходимият радиочестотен спектър, за предпочитане хармонизирано на глобално равнище, новите услуги и икономическият растеж ще бъдат възпрепятствани от ограничения, свързани с капацитета на мобилните мрежи.
(23)
800-мегахерцовата честотна лента (790-862 MHz) е оптимална за покритие на големи райони с безжични широколентови услуги. Въз основа на хармонизирането на техническите условия съгласно Решение 2010/267/ЕС и на препоръката на Комисията от 28 октомври 2009 г. за улесняване на освобождаването на цифровия дивидент в Европейския съюз (13), с която се призовава за преустановяване на аналоговото радиоразпръскване до 1 януари 2012 г., и предвид бързото развитие на ситуацията с регулирането на национално равнище до 2013 г. тази честотна лента следва по принцип да бъде налична за електронни съобщителни услуги в Съюза. В дългосрочен план би могло да се предвиди и допълнителен радиочестотен спектър в зависимост от резултатите от анализа, технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър. Като се вземе предвид капацитетът на 800-мегахерцовата честотна лента за предаване на сигнал над големи райони, по целесъобразност към правата биха могли да се добавят задължения за покритие.
(24)
Увеличаването на възможностите за безжичен широколентов достъп до Интернет е изключително важно, за да се предоставят на сектора на културата нови платформи за разпространение и по този начин да се проправи пътят за успешното бъдещо развитие на този сектор.
(25)
Системите за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи за достъп, могат да се разраснат над разпределените понастоящем радиочестоти без изисквания за разрешение за ползвания от тях радиочестотен спектър. Следва да се направи оценка на необходимостта от разширяване на неподлежащия на разрешителен режим спектър, разпределен за системи за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи, в радиочестотните диапазони 2,4 GHz и 5 GHz, както и на осъществимостта на такова разширяване, във връзка с описа на текущото използване на радиочестотния спектър и нововъзникващите нужди от него и в зависимост от използването на спектъра за други цели.
(26)
Макар че радиоразпръскването ще остане важна платформа за разпространение на съдържание, тъй като все още е най-икономичната платформа за масово разпространение, кабелните или безжичните широколентови услуги и други нови услуги предоставят нови възможности за сектора на културата да диверсифицира своя диапазон от платформи за разпространение, да доставя услуги по заявка и да се възползва от икономическия потенциал на значителното увеличение на преноса на данни.
(27)
С цел съсредоточаване върху приоритетите на многогодишната програма държавите-членки и Комисията следва да си сътрудничат, за да поддържат и да постигнат целта, позволяваща на Съюза да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчно радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да могат тези услуги да бъдат широкодостъпни.
(28)
Тъй като общият подход и икономиите от мащаба са от ключово значение за развитието на широколентовите съобщения на територията на Съюза и за предотвратяване на нарушаването на конкуренцията и на разпокъсаността на пазара сред държавите-членки, чрез съгласувани действия на държавите-членки и Комисията следва да се определят някои най-добри практики относно условията във връзка с разрешенията и процедурите. Тези условия и процедури биха могли да включват задължения за покритие, размер на блока от радиочестоти, график на предоставянето на права, достъп до оператори на виртуални мобилни мрежи и срок за правата на ползване на радиочестотния спектър. Като отразяват значението на търговията с радиочестотен спектър за подобряване ефикасността при използването на радиочестотния спектър и за развитие на вътрешния пазар за безжично оборудване и услуги, тези условия и процедури следва да се прилагат за честотни ленти, които са разпределени за безжични съобщения и за които правата за ползване могат да се прехвърлят или отдават под наем.
(29)
Допълнителен радиочестотен спектър може да бъде необходим на други сектори, като транспорт (за системите за безопасност, информация и управление), научноизследователска и развойна дейност, електронно здравеопазване, електронно приобщаване и, ако е необходимо, гражданска защита и помощ при бедствия, с оглед на увеличеното използване от тях на пренос на видеосъдържание и данни за бърза и по-ефикасна услуга. Оптимизирането на полезните взаимодействия между политиката в областта на радиочестотния спектър и научноизследователската и развойната дейност, както и извършването на проучвания на радиосъвместимостта между различни ползватели на радиочестотния спектър следва да подпомогнат иновациите. Освен това резултатите от изследвания по Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013) изискват преглед на нуждите от радиочестотен спектър за проекти, които могат да имат голям икономически или инвестиционен потенциал, по-специално за малките и средните предприятия, например „мислещо радио“ или електронно здравеопазване. Следва да се гарантира и подходяща защита срещу вредни смущения за подпомагане на научноизследователската и развойната дейност и научната дейност.
(30)
В стратегията „Европа 2020“ се установяват екологични цели за устойчива, енергийно ефикасна и конкурентна икономика, например чрез подобряване на енергийната ефикасност с 20 % до 2020 г. Секторът на информационните и комуникационните технологии трябва да изиграе ключова роля, както е подчертано в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Предложените действия включват ускоряване на въвеждането в експлоатация в целия Съюз на интелигентни системи за енергийно управление (интелигентни разпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи), които използват възможностите на съобщенията с цел намаляване на потреблението на енергия, и разработването на интелигентни транспортни системи и интелигентно управление на трафика с цел намаляване на емисиите от въглероден диоксид от транспортния сектор. Ефикасното използване на технологии, свързани с радиочестотния спектър, също така би могло да спомогне за намаляване на потреблението на енергия от радиооборудване и да ограничи въздействието върху околната среда в селските и отдалечените райони.
(31)
Последователният подход към даването на разрешения за радиочестоти в Съюза следва да отчита в пълна степен защитата на общественото здраве от електромагнитни полета, което е от съществено значение за благосъстоянието на гражданите. При съблюдаването на Препоръка № 1999/519/ЕО на Съвета от 12 юли 1999 г. относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета (0 Hz - 300 GHz) (14) е важно да се гарантира постоянно наблюдение на йонизиращите и нейонизиращите ефекти от използването на радиочестоти върху здравето, включително реалните кумулативни последствия от използването на радиочестотния спектър в различни честотни диапазони от нарастващия брой видове оборудване.
(32)
Съществени цели от общ интерес, като безопасността на човешкия живот, призовават за координирани технически решения за съвместна работа на службите за безопасност и спасителните служби между държавите-членки. Необходимо е съгласувано предоставяне на достатъчно радиочестотен спектър за разработването и свободното разпространение на услуги и устройства за безопасност и новаторски паневропейски или оперативно съвместими решения за безопасност и спешни случаи. Проучвания вече демонстрираха необходимостта от допълнителен хармонизиран радиочестотен спектър под 1 GHz за мобилни широколентови услуги за гражданска защита и оказване на помощ при бедствия на територията на Съюза през следващите пет до десет години.
(33)
Регулирането на радиочестотния спектър има сериозни трансгранични и международни измерения поради характерните особености на разпространението, международния характер на пазарите, зависими от предоставянето на услуги чрез използването на радиочестотен спектър, и необходимостта от избягване на вредни смущения между държавите.
(34)
Според съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз, когато предметът на международно споразумение попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, е от съществено значение да се гарантира тясно сътрудничество между държавите-членки и институциите на Съюза. Това задължение за сътрудничество, както е изяснено в добре установената съдебна практика, произтича от принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
(35)
Държавите-членки могат също да се нуждаят от помощ за координиране на честоти при двустранни преговори със съседни държави на Съюза, включително държавите кандидатки и присъединяващите се държави, за изпълняване на своите задължения съгласно правото на Съюза по въпросите за координирането на честоти. Това следва също така да спомогне за избягване на вредни смущения и за подобряване на ефикасността на радиочестотния спектър и сближаване на използването му дори и отвъд границите на Съюза.
(36)
За да се осъществят целите на настоящото решение, е важно да се подобри сега действащата институционална рамка за координиране на политиката в областта на радиочестотния спектър и управление на спектъра на равнището на Съюза, включително по въпроси, засягащи пряко две или повече държави-членки, като същевременно се вземат изцяло предвид компетентността и експертният опит на националните администрации. Сътрудничеството и координацията между органите по стандартизация, научноизследователските институции и Европейската конференция по пощи и далекосъобщения също са от съществено значение.
(37)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (15).
(38)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради обхвата и последиците на предложеното действие може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(39)
Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета за резултатите, постигнати в рамките на настоящото решение, както и за планираните бъдещи действия.
(40)
При изготвянето на своето предложение Комисията отчете в максимална степен становището на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, създадена с Решение 2002/622/ЕО на Комисията (16),
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Цел и обхват
1. С настоящото решение се създава многогодишна програма за политика в областта на радиочестотния спектър за стратегическото планиране и хармонизирането на използването на спектъра с цел гарантиране на функционирането на вътрешния пазар в областите на политика на Съюза, които включват използването на радиочестотен спектър, например електронните съобщения, научноизследователската дейност, технологичното развитие и космическото пространство, транспорта, енергетиката и аудио-визуалните политики.
Настоящото решение не засяга достатъчната наличност на радиочестотен спектър за други области на политика на Съюза, например гражданска защита и помощ при бедствия и общата политика за сигурност и отбрана.
2. Настоящото решение не засяга действащото право на Съюза, по-специално директиви 1999/5/ЕО, 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО, и Решение 676/2002/ЕО - при условията на член 6 от настоящото решение, както и мерките, предприети на национално равнище в съответствие с правото на Съюза
3. Настоящото решение не засяга мерките, предприети на национално равнище в пълно съответствие с правото на Съюза за постигане на цели от общ интерес, и по-специално тези, свързани с регулирането на съдържанието и с аудио-визуалната политика.
Настоящото решение не засяга правото на държавите-членки да организират и използват своя радиочестотен спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната. Когато настоящото решение или мерките, приети въз основа на него по отношение на честотните ленти, посочени в член 6, се отнасят за радиочестотен спектър, който се използва от дадена държава-членка изключително и пряко за целите на нейната обществена сигурност или отбрана, държавата-членка може да продължи да използва в необходимата степен тази радиочестотна лента за целите на обществената сигурност и отбраната, докато системите, съществуващи във въпросната радиочестотна лента към датата на влизане в сила на настоящото решение или съответно на мярка, приета въз основа на него, не излязат от експлоатация. Съответната държава-членка уведомява надлежно Комисията за своето решение.
Член 2
Общи регулаторни принципи
1. Държавите-членки си сътрудничат помежду си и с Комисията по прозрачен начин с цел гарантиране на последователното прилагане на следните общи регулаторни принципи на територията на Съюза:
a)
прилагане на възможно най-подходящата и облекчена система за даване на разрешения по такъв начин, че да се постигне максимална гъвкавост и ефикасност при използването на спектъра. Тази система за даване на разрешения се основава на обективни, прозрачни, недискриминационни и пропорционални критерии;
б)
стимулиране на развитието на вътрешния пазар чрез насърчаване на появата на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз и стимулиране на ефективна конкуренция;
в)
насърчаване на конкуренцията и иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугите, с цел да се улесни достъпността на широколентовите услуги и да се даде ефективен отговор на нарасналия безжичен пренос на данни;
г)
определяне на техническите условия за използване на радиочестотния спектър при цялостно съобразяване със съответното право на Съюза, включително относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета;
д)
насърчаване на неутралността по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър, когато е възможно.
2. За електронните съобщения в допълнение към общите регулаторни принципи, определени в параграф 1 от настоящия член, се прилагат следните конкретни принципи в съответствие с членове 8а, 9, 9а и 9б от Директива 2002/21/ЕО и с Решение № 676/2002/ЕО:
a)
прилагане на неутралност по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър за електронните съобщителни мрежи и услуги и прехвърлянето или отдаването под наем на индивидуални права за ползване на радиочестоти;
б)
насърчаване на хармонизирането на използването на радиочестоти в целия Съюз в съответствие с необходимостта да се гарантира ефективно и ефикасно използване на честотите;
в)
улесняване на увеличения безжичен пренос на данни и на широколентовите услуги, по-специално чрез засилване на гъвкавостта и насърчаване на иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугата.
Член 3
Цели на политиката
С цел съсредоточаване върху приоритетите на настоящото решение държавите-членки и Комисията си сътрудничат за подпомагане и постигане на следните цели на политиката:
a)
насърчаване на ефикасно управление и използване на радиочестотния спектър с цел възможно най-добро задоволяване на нарастващото търсене за ползване на радиочестоти, което отразява важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра;
б)
стремеж за своевременно разпределяне на достатъчен и подходящ радиочестотен спектър за подпомагане на целите на политиката на Съюза и за най-добър отговор на повишаващото се търсене на безжичен пренос на данни, като по този начин се позволи развитието на услуги с търговска цел и публични услуги при отчитане на важни цели от общ интерес, като културното многообразие и плурализма на медиите; за тази цел следва да се положат всички усилия да се определят въз основа на описа, създаден съгласно член 9, поне 1 200 MHz от подходящ радиочестотен спектър до 2015 г. Тази стойност включва вече използвания спектър;
в)
преодоляване на цифровото разделение и принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, като се насърчава достъп до широколентова връзка със скорост поне 30 Mbps до 2020 г. за всички граждани на Съюза, и се даде възможност Съюзът да разполага с широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет;
г)
създаване на необходимите условия, за да може Съюзът да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчен радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да се осигури широк достъп до тези услуги;
д)
осигуряване на възможности както за търговския, така и за публичния сектор чрез увеличен капацитет за мобилен широколентов достъп;
е)
насърчаване на иновациите и инвестициите чрез повишена гъвкавост при използването на радиочестотния спектър, чрез съгласувано прилагане в целия Съюз на принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите между технологичните решения, които могат да бъдат приети, и чрез съответна регулаторна предвидимост, както е залегнало, inter alia, в регулаторната рамка за електронни съобщения, чрез освобождаването на хармонизиран радиочестотен спектър за нови напреднали технологии и чрез възможността за търговия с права за ползване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават подходящи условия за развитието на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз;
ж)
улесняване на облекчен достъп до радиочестотния спектър чрез оползотворяване на възможностите на общите разрешения за електронни съобщения в съответствие с член 5 от Директива 2002/20/ЕО;
з)
насърчаване на споделеното използване на пасивни инфраструктури, когато това би било пропорционално и недискриминационно, както се предвижда в член 12 от Директива 2002/21/ЕО;
и)
поддържане и развиване на ефективна конкуренция, по-специално при електронните съобщителни услуги, чрез стремеж за избягване, посредством ex ante мерки или ex post средства, на прекомерното натрупване на права за ползване на радиочестоти от определени предприятия, което води до значителна вреда за конкуренцията;
й)
намаляване на разпокъсаността и пълноценно използване на потенциала на вътрешния пазар, за да се насърчат икономическият растеж и икономиите от мащаба на равнището на Съюза чрез засилване на координацията и хармонизирането на техническите условия за използването и достъпността на радиочестотния спектър, по целесъобразност;
к)
избягване на вредни смущения или нарушения от други устройства, които ползват радиочестоти, или устройства, различни от тези, които ползват радиочестоти, inter alia, чрез улесняване на разработването на стандарти, които допринасят за ефективното използване на радиочестотния спектър, и чрез увеличаване на устойчивостта на приемниците към смущения, като се отделя особено внимание на кумулативното въздействие от нарастващите количества и плътност на устройствата и приложенията, ползващи радиочестоти;
л)
насърчаване на достъпността на нови потребителски продукти и технологии, за да се гарантира, че потребителите приемат прехода към цифрови технологии и да се гарантира ефективно използване на цифровия дивидент;
м)
намаляване на въглеродния отпечатък на Съюза чрез повишаване на техническата ефикасност и енергийната ефикасност на мрежите и оборудването за безжични съобщения.
Член 4
Повишена ефективност и гъвкавост
1. Държавите-членки, в сътрудничество с Комисията и по целесъобразност, насърчават колективното използване на радиочестотния спектър, както и споделеното му използване.
Държавите-членки също стимулират разработването на съществуващи и нови технологии, например при „мислещото радио“, включително използващите „свободно радиочестотно пространство“.
2. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за повишаване на гъвкавостта при използването на радиочестотния сектор с цел да се насърчават иновациите и инвестициите посредством възможността за използване на нови технологии и посредством прехвърлянето или отдаването под наем на права за ползване на спектъра.
3. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за насърчаване на разработването и хармонизирането на стандарти за оборудване, което използва радиочестоти, и крайни далекосъобщителни устройства, както и за електрическо и електронно оборудване и мрежи, основани, когато е необходимо, на мандатите за стандартизация, предоставени от Комисията на съответните органи по стандартизация. Специално внимание се отделя и на стандартите за оборудване, което се използва от лица с увреждания.
4. Държавите-членки насърчават научноизследователската и развойната дейност в областта на новите технологии, като когнитивни технологии и база данни за позициониране.
5. Държавите-членки въвеждат, когато е целесъобразно, критерии и процедури за подбор за предоставяне на права за използване на радиочестотния спектър, които насърчават конкуренцията, инвестициите и ефикасното използване на радиочестотния спектър като обществено благо, като насърчават едновременното съществуване на нови и вече съществуващи услуги и устройства. Държавите-членки насърчават текущото ефикасно използване на радиочестотния спектър за мрежи, устройства и приложения.
6. Когато е необходимо, с цел гарантиране на ефективното използване на правата за ползване на радиочестотния спектър и избягване на презапасяването с радиочестотен спектър, държавите-членки могат да разгледат възможността за предприемане на подходящи мерки, например имуществени санкции, инструменти под формата на облекчения на таксите или отнемане на права. Тези мерки се установяват и прилагат по прозрачен, недискриминационен и пропорционален начин.
7. По отношение на електронните съобщителни услуги в срок до 1 януари 2013 г. държавите-членки приемат подходящи мерки за разпределяне и даване на разрешения за развитието на широколентови услуги в съответствие с Директива 2002/20/ЕО с цел да се постигне възможно най-голям капацитет и най-висока скорост на широколентовия достъп.
8. С цел избягване на евентуална разпокъсаност на вътрешния пазар поради различни критерии и процедури за подбор за хармонизиран спектър, разпределен за електронни съобщителни услуги и с възможност за търговия във всички държави-членки съгласно член 9б от Директива 2002/21/ЕО, Комисията, в сътрудничество с държавите-членки и в съответствие с принципа на субсидиарност, улеснява определянето и споделянето на най-добри практики по отношение на условията и процедурите за разрешения и насърчава обмена на информация за такъв спектър, за да повиши съгласуваността в целия Съюз, постигната в съответствие с принципите за неутралност по отношение на технологиите и услугите.
Член 5
Конкуренция
1. Държавите-членки насърчават ефективната конкуренция и избягват нарушаване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар за електронните съобщителни услуги в съответствие с директиви 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО.
Те също вземат предвид въпросите, свързани с конкуренцията, при предоставяне на права за ползване на радиочестотния спектър за ползватели на частни електронни съобщителни мрежи.
2. За целите на параграф 1, първа алинея и без да се засяга прилагането на правилата за конкуренция и приетите от държавите-членки мерки за постигане на цели от общ интерес в съответствие с член 9, параграф 4 от Директива 2002/21/ЕО, държавите-членки могат да приемат, inter alia, мерки, с които:
a)
ограничават количеството радиочестотен спектър, за който се предоставят права за ползване на което и да е предприятие, или поставят условия за такива права на ползване, като например предоставянето на достъп на едро, национален или регионален роуминг, в определени честотни ленти или в определени групи честотни ленти със сходни характеристики, например честотните ленти под 1 GHz, разпределени за електронни съобщителни услуги. Тези допълнителни условия могат да бъдат налагани единствено от компетентния национален орган;
б)
запазват, ако е целесъобразно по отношение на състоянието на националния пазар, определена част от честотна лента или група честотни ленти за предоставяне на нови участници;
в)
отказват да предоставят нови права на ползване на спектъра или отказват да позволят нови употреби на радиочестотен спектър в определени честотни ленти, или поставят условия за предоставянето на нови права на ползване или за разрешаването на нови употреби на радиочестотния спектър с цел да избегнат нарушаване на конкуренцията чрез предоставяне, прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти;
г)
забраняват или налагат условия върху прехвърлянето на права на ползване на радиочестотния спектър, неподлежащи на контрол на сливанията - национален или на равнището на Съюза, когато подобно прехвърляне има вероятност да доведе до значително възпрепятстване на конкуренцията;
д)
изменят съществуващите права в съответствие с Директива 2002/20/ЕО, когато това е необходимо за ex post премахване на нарушаването на конкуренцията чрез прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти.
3. В случай че държавите-членки желаят да приемат която и да било от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, те действат в съответствие с процедурите за налагане или промяна на условията относно правата за ползване на радиочестотния спектър, предвидени в Директива 2002/20/ЕО.
4. Държавите-членки гарантират, че процедурите за разрешение и подбор по отношение на електронните съобщителни услуги насърчават ефективна конкуренция в полза на гражданите, потребителите и предприятията на Съюза.
Член 6
Нужди от радиочестотен спектър за безжични широколентови съобщения
1. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията предприемат всички необходими мерки, за да гарантират, че в рамките на Съюза е налице достатъчен радиочестотен спектър за целите на покритие и капацитет, с цел да се даде възможност на Съюза да разполага с широколентов достъп с най-високата скорост в света, като по този начин се осигури възможност безжичните приложения и водещата позиция на Европа в областта на новите услуги да допринасят ефективно за икономическия растеж и за постигане на целта всички граждани да имат широколентов достъп със скорост поне 30 Mbps до 2020 г.
2. С цел да насърчават предоставянето на по-широк достъп до безжични широколентови услуги в полза на гражданите и потребителите в Съюза, държавите-членки осигуряват наличност на честотните ленти, обхванати от решения 2008/411/ЕО (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ЕО (2,5-2,69 GHz) и 2009/766/ЕО (900-1 800 MHz), съгласно реда и условията, описани в тези решения. Съобразно търсенето на пазара държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения до 31 декември 2012 г., без да се засяга съществуващото разпространение на услуги и при условия, които позволяват на потребителите лесен достъп до безжични широколентови услуги.
3. Държавите-членки насърчават текущото надграждане от страна на доставчиците на електронни съобщения на техните мрежи до последните, най-ефикасни технологии, така че те да създават свои собствени дивиденти от спектъра в съответствие с принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите.
4. До 1 януари 2013 г. държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения с цел да се позволи използването на 800-мегахерцовата честотна лента за електронни съобщителни услуги. Комисията предоставя конкретни дерогации до 31 декември 2015 г. за държавите-членки, в които изключителни национални или местни условия или проблеми с трансграничната координация на радиочестотите биха попречили на достъпността на тази честотна лента, в отговор на надлежно обосновано заявление от заинтересованата държава-членка.
Ако обосновани проблеми с трансграничната координация на радиочестотите на една държава-членка с една или повече държави, включително държави кандидатки или присъединяващи се държави, продължат след 31 декември 2015 г. и възпрепятстват достъпността на 800-мегахерцовата честотна лента, Комисията разрешава изключителни дерогации на годишна основа до преодоляването на тези проблеми.
Държавите-членки, на които са предоставени дерогации в съответствие с първа или втора алинея, гарантират, че използването на 800-мегахерцовата честотна лента не възпрепятства достъпността на тази лента за електронни съобщителни услуги, различни от радиоразпръскване в съседни държави-членки.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проблемите с координирането на радиочестотния спектър в Република Кипър, които произтичат от факта, че правителството на Кипър е възпрепятствано да осъществява ефективен контрол върху част от своята територия.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията непрекъснато наблюдават потребностите от капацитет за безжичните широколентови услуги. Въз основа на резултатите от анализа, посочен в член 9, параграф 4, Комисията прави оценка и докладва пред Европейския парламент и на Съвета до1 януари 2015 г. дали съществува необходимост от действия за хармонизиране на допълнителни радиочестотни ленти.
Държавите-членки могат, по целесъобразност и в съответствие с правото на Съюза, да гарантират, че преките разходи за миграция или преразпределяне на използването на спектъра се компенсират по подходящ начин в съответствие с националното право.
6. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията насърчават достъпа до широколентови услуги, използващи 800-мегахерцовата честотна лента в отдалечени и слабонаселени райони, където е целесъобразно. При това държавите-членки разглеждат начини и предприемат по целесъобразност технически и регулаторни мерки, за да гарантират, че освобождаването на 800-мегахерцовата честотна лента не засяга по неблагоприятен начин потребителите на услугите по подготовка на програми и специални прояви.
7. Комисията в сътрудничество с държавите-членки оценява обосновката и осъществимостта на разширяването на разпределянето на нелицензиран радиочестотен спектър за системи за безжичен достъп, включително местни радиомрежи.
8. Държавите-членки позволяват прехвърлянето или отдаването под наем на права на ползване на радиочестотен спектър в хармонизираните честотни ленти 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz и 3,4-3,8 GHz.
9. За да се гарантира достъп на всички граждани до модерни цифрови услуги, включително широколентови, и по-специално в отдалечени и слабонаселени райони, държавите-членки и Комисията могат да проучат наличността на достатъчно радиочестотен спектър за предоставянето на широколентови спътникови услуги, даващи възможност за достъп до Интернет.
10. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията проучват възможността за разширяване на достъпността и използването на вътрешни базови станции („picocells“ и „femtocells“). Те отчитат изцяло потенциала на тези клетъчни базови станции и на споделеното и освободеното от лиценз ползване на радиочестотния спектър за поставяне на основата за безжични решетъчни („mesh“) мрежи, които могат да играят ключова роля за преодоляването на цифровото разделение.
Член 7
Нужди от радиочестотен спектър за други политики в областта на безжичните съобщения
С цел да подкрепят по-нататъшното развитие на иновативни аудио-визуални медии и други услуги за гражданите на Съюза, като отчитат икономическите и социалните ползи от единния цифров пазар, държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират наличието на достатъчно радиочестотен спектър за спътниково и наземно предоставяне на подобни услуги, ако тази нужда е ясно обоснована.
Член 8
Нужди от радиочестотен спектър за други специфични политики на Съюза
1. Държавите-членки и Комисията осигуряват наличие на радиочестотен спектър и защитават радиочестотите, необходими за наблюдение на земната атмосфера и повърхност, като позволяват разработването и експлоатацията на космически приложения и подобряват транспортните системи, по-специално за глобалната гражданска навигационна спътникова система, създадена по програмата „Галилео“ (17), за Европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) (18), както и за интелигентни системи за безопасност на транспорта и за управление на транспорта.
2. Комисията в сътрудничество с държавите-членки провежда проучвания относно спестяване на енергия при използването на радиочестотния спектър, за да се направи принос към нисковъглеродната политика, и разглежда предоставянето на радиочестотен спектър за безжични технологии с потенциал за подобряване на енергоспестяването и ефикасността на други разпределителни мрежи, като водоснабдяване, включително интелигентни енергоразпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи.
3. Комисията в сътрудничество с държавите-членки се стреми да гарантира наличието на достатъчен радиочестотен спектър при хармонизирани условия за подпомагане на разработването на услуги за безопасност и свободното разпространение на съответни устройства, както и разработването на иновативни оперативно съвместими решения за обществена безопасност и защита, гражданска защита и оказване на помощ при бедствия.
4. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат с научната и академичната общност, за да установят множество изследователски и развойни инициативи и иновативни приложения, които могат да имат значително социално-икономическо въздействие и/или потенциал за инвестиции, и да разгледат нуждите от радиочестотен спектър на подобни приложения, и където е необходимо, да разгледат разпределянето на достатъчно радиочестотен спектър за такива приложения при хармонизирани технически условия и при най-облекчена административна тежест.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират необходимите честотни ленти за подготовка на програми и специални прояви в съответствие с целите на Съюза за подобряване на интеграцията на вътрешния пазар и достъпа до култура.
6. Държавите-членки и Комисията се стремят да гарантират наличието на радиочестотен спектър за радиочестотна идентификация (RFID) и други технологии за безжични съобщения в „Интернет на предметите“ и си сътрудничат за насърчаване на разработването на стандарти и хармонизирането по отношение на разпределението на радиочестотен спектър за съобщения, свързани с технологията „Интернет на предметите“, във всички държави-членки.
Член 9
Опис
1. Създава се опис на текущото използване на спектъра както за търговски, така и за публични цели.
Целите на описа са:
a)
да се даде възможност за определяне на радиочестотни ленти, при които ефикасността на текущото използване на радиочестотния спектър би могла да бъде подобрена;
б)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да бъдат подходящи за преразпределяне и предоставяне на възможности за споделено ползване на спектъра с цел да се подкрепят политиките на Съюза, определени в настоящото решение, като се вземат предвид бъдещите нужди от радиочестотен спектър въз основа, inter alia, на търсенето от страна на потребителите и операторите, както и на възможността да се отговори на тези нужди;
в)
да се спомогне за анализ на различните видове използване на радиочестотния спектър както от частни, така и от публични ползватели;
г)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да се разпределят или преразпределят с цел подобряване на ефикасната им употреба, насърчаване на иновациите и засилване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар и проучване на нови начини за споделено използване на радиочестотния спектър в полза както на частните, така и на публичните ползватели, като същевременно се вземат предвид потенциалните положителни и отрицателни въздействия от разпределението или преразпределението на тези честотни ленти и на съседни честотни ленти върху съществуващите ползватели.
2. За целите на осигуряването на еднакво прилагане на параграф 1 от настоящия член, като отчита в максимална степен вижданията на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, Комисията приема актове за изпълнение до 1 юли 2013 г.:
a)
разработване на практически механизми и единни формати за събирането и предоставянето на данни от държавите-членки на Комисията относно текущото използване на радиочестотния спектър, при условие че се зачитат правилата за служебната тайна съгласно член 8 от Решение № 676/2002/ЕО и правото на държавите-членки да не разкриват поверителна информация, като се вземе предвид целта да се сведе до минимум административната тежест и съществуващите задължения за държавите-членки съгласно други актове на правото на Съюза, по-специално задължения за предоставяне на конкретна информация;
б)
разработване на методология за анализа на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в областите на политиката на Съюза, обхванати от настоящото решение, по-специално за онези услуги, които биха могли да функционират в честотния диапазон от 400 MHz до 6 GHz, с цел установяване на развиващите се и потенциалните съществени употреби на радиочестотния спектър.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 13, параграф 2.
3. Комисията администрира посочения в параграф 1 опис в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2.
4. Комисията извършва анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2, буква б). Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно резултатите от този анализ.
Член 10
Международни преговори
1. При международни преговори по въпроси, свързани с радиочестотния спектър, се прилагат следните принципи:
a)
ако предметът на международните преговори попада в сферата на компетентност на Съюза, позицията на Съюза се установява в съответствие с правото на Съюза;
б)
ако предметът на международните преговори попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, Съюзът и държавите-членки се стремят да установят обща позиция в съответствие с изискванията на принципа на лоялното сътрудничество.
За целите на прилагането на буква б) от първа алинея Съюзът и държавите-членки си сътрудничат в съответствие с принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
2. При поискване Съюзът подпомага държавите-членки с правна, политическа и техническа подкрепа за решаване на въпроси, свързани с координирането на радиочестотния спектър със съседни на Съюза държави, включително държави кандидатки и присъединяващите се държави, така че съответните държави-членки да могат да спазват своите задължения съгласно правото на Съюза. При предоставянето на такава помощ Съюзът използва всички свои правни и политически правомощия, за да насърчава изпълнението на политиките на Съюза.
Съюзът също така подкрепя усилията на трети държави за въвеждане на управление на спектъра, съвместимо с това на Съюза, с цел защита на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
3. При двустранни или многостранни преговори с трети държави държавите-членки са обвързани със своите задължения съгласно правото на Съюза. При подписване или приемане по друг начин на всякакви международни задължения, свързани с радиочестотния спектър, държавите-членки придружават своя подпис или друг акт на приемане със съвместна декларация, с която посочват, че те ще изпълняват съответните международни споразумения или ангажименти в съответствие със своите задължения съгласно Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 11
Сътрудничество между различни органи
1. Комисията и държавите-членки си сътрудничат за подобряване на съществуващата институционална среда с цел насърчаване на координацията на управлението на радиочестотния спектър на равнището на Съюза, включително по въпроси, пряко засягащи две или повече държави-членки, с оглед развиване на вътрешния пазар и осигуряване на цялостно постигане на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
2. Комисията и държавите-членки насърчават тясното сътрудничество между органите по стандартизация, CEPT, Съвместния изследователски център на Комисията и всички заинтересовани страни по технически въпроси за насърчаване на ефикасното използване на радиочестотния спектър. За тази цел те поддържат тясна връзка между управлението на радиочестотния спектър и стандартизацията с цел подобряване на вътрешния пазар.
Член 12
Обществени консултации
Когато е целесъобразно, Комисията организира обществени консултации за събиране на мненията на всички заинтересовани страни, както и мненията на обществеността като цяло относно използването на радиочестотния спектър в Съюза.
Член 13
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет по радиочестотния спектър, създаден с Решение № 676/2002/ЕО. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 14
Спазване на насоките и целите на политиката
Държавите-членки прилагат насоките и цели на политиката, предвидени в настоящото решение, до 1 юли 2015 г., освен ако в него не е посочено друго.
Член 15
Докладване и преглед
До 10 април 2014 г. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета относно разработените дейности и приетите мерки съгласно настоящото решение.
Държавите-членки предоставят на Комисията цялата информация, необходима за преглед на прилагането на настоящото решение.
До 31 декември 2015 г. Комисията извършва преглед на прилагането на настоящото решение.
Член 16
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 17
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 243/2012/EU,
annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012,
monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (puitedirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (3) mukaisesti komissio voi antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säädösehdotuksia monivuotisten radiotaajuuspolitiikkaa koskevien ohjelmien perustamiseksi. Näissä ohjelmissa olisi vahvistettava poliittiset suuntaviivat ja tavoitteet radiotaajuuksien käytön strategiselle suunnittelulle ja yhdenmukaistamiselle sähköisen viestinnän verkkoihin ja palveluihin sovellettavien direktiivien mukaisesti. Näiden poliittisten suuntaviivojen ja tavoitteiden olisi liityttävä sisämarkkinoiden luomisen ja toiminnan edellyttämien taajuuksien saatavuuteen ja tehokkaaseen käyttöön. Radiotaajuuspoliittisella ohjelmalla, jäljempänä ’ohjelma’, olisi tuettava Eurooppa 2020 -strategiasta 3 päivänä maaliskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa ja Euroopan digitaalistrategiasta 26 päivänä elokuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa määritettyjä tavoitteita ja keskeisiä toimia, ja ohjelma on yksi sisämarkkinoiden toimenpidepaketista 11 päivänä marraskuuta 2010 annettuun komission tiedonantoon sisältyvistä 50 ensisijaisesta toimesta.
(2)
Tällä päätöksellä ei olisi rajoitettava voimassa olevan unionin lainsäädännön eikä etenkään radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (4), sähköisten viestintäverkkojen ja niiden liitännäistoimintojen käyttöoikeuksista ja yhteenliittämisestä (käyttöoikeusdirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/19/EY (5), sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista (valtuutusdirektiivi) 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/20/EY (6), direktiivin 2002/21/EY eikä Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä (radiotaajuuspäätös) 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (7) soveltamista. Tällä päätöksellä ei myöskään olisi rajoitettava kansallisella tasolla unionin lainsäädännön mukaisesti toteutettavia toimenpiteitä, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin, erityisesti sisällön sääntelyyn ja audiovisuaalialan politiikkaan liittyviin tavoitteisiin, eikä jäsenvaltioiden oikeutta järjestää taajuutensa ja käyttää niitä yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten.
(3)
Taajuudet ovat olennaisen tärkeä julkinen resurssi keskeisille toimialoille ja palveluille, joita ovat esimerkiksi matkaviestintä, langaton laajakaistaviestintä ja satelliittiviestintä, televisio- ja radiolähetystoiminta, liikenne, radiopaikannus sekä erilaiset sovellukset, kuten hälytysjärjestelmät, kauko-ohjauslaitteet, kuulolaitteet, mikrofonit ja lääketieteelliset laitteistot. Taajuuksia hyödynnetään julkisissa palveluissa, kuten yleiseen turvallisuuteen liittyvissä palveluissa väestönsuojelu mukaan luettuna, sekä tieteellisessä toiminnassa, kuten meteorologiassa, kaukokartoituksessa, radioastronomiassa ja avaruustutkimuksessa. Sillä, että taajuuksia voi saada helposti käyttöön, on merkitystä myös sähköisen viestinnän mahdollisuuden tarjoamiselle, erityisesti niiden kansalaisten ja yritysten saataville, jotka ovat sijoittautuneet syrjäisille tai harvaanasutuille alueille, kuten maaseudulle tai saarille. Taajuuksien sääntely vaikuttaa näin ollen talouteen, turvallisuuteen, terveyteen, yleiseen etuun, kulttuuriin, tieteeseen, sosiaalisiin olosuhteisiin, ympäristöön ja teknisiin näkökohtiin.
(4)
Olisi omaksuttava uudenlainen taloudellinen ja yhteiskunnallinen lähestymistapa taajuuksien hallintaan, jakamiseen ja käyttöön. Tällä lähestymistavalla olisi pyrittävä erityisesti sellaisen taajuuspolitiikan toteuttamiseen, jonka tavoitteena on varmistaa taajuuksien käytön suurempi tehokkuus, parempi taajuuksien suunnittelu ja suoja kilpailun vastaiselta toiminnalta.
(5)
Taajuuksien käytön unionin tason strategisella suunnittelulla ja yhdenmukaistamisella olisi tuettava langattoman sähköisen viestinnän palvelujen ja laitteiden sisämarkkinoita ja taajuuksien käyttöä edellyttäviä muita unionin politiikan osa-alueita ja luotava näin uusia mahdollisuuksia innovointiin ja työpaikkojen syntymiseen ja samalla edesautettava talouden elpymistä ja sosiaalista integraatiota koko unionissa ottaen samalla huomioon taajuuksien suuri yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja taloudellinen arvo.
(6)
Taajuuksien asianmukaisen käytön yhdenmukaistaminen voi olla hyödyllistä myös sähköisten viestintäpalvelujen laadun kannalta, ja se voi auttaa merkittävällä tavalla synnyttämään mittakaavaetuja, jotka alentavat sekä langattomien verkkojen käyttöönoton kustannuksia että langattomista laitteista kuluttajille aiheutuvia kustannuksia. Tätä varten unioni tarvitsee politiikkaohjelman, joka kattaa kaikkien sellaisten unionin toimialojen sisämarkkinat, joihin liittyy taajuuksien käyttöä, kuten sähköisen viestinnän, tutkimuksen, teknologian kehittämisen sekä avaruus-, liikenne-, energia- ja audiovisuaalisen alan.
(7)
Ohjelmalla olisi edistettävä kilpailua ja autettava osaltaan luomaan perusta todellisille digitaalisille sisämarkkinoille.
(8)
Ohjelmalla olisi tuettava erityisesti Eurooppa 2020 -strategiaa, koska langattomat palvelut tarjoavat valtavia mahdollisuuksia edistää tietopohjaista taloutta, kehittää ja tukea tieto- ja viestintätekniikasta riippuvaisia aloja ja poistaa digitaalinen kahtiajako. Erityisesti audiovisuaalisten mediapalvelujen ja verkkosisällön kasvava käyttö lisää kysyntää nopeuden ja kattavuuden osalta. Ohjelma on myös Euroopan digitaalistrategian yksi avaintoiminto, jolla pyritään luomaan nopea laajakaistainternet tulevaisuuden verkottunutta tietopohjaista taloutta varten ja jonka kunnianhimoisena tavoitteena on taata laajakaistayhteyksien yleinen saatavuus. Se, että tarjotaan mahdollisimman suuret kiinteän ja langattoman verkon laajakaistanopeudet ja -kapasiteetit, auttaa osaltaan saavuttamaan tavoitteen, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä on yleisesti saatavilla vähintään nopeudella 30 Mbit/s toimiva yhteys ja vähintään puolet unionin talouksista voi käyttää laajakaistaa vähintään nopeudella 100 Mbit/s, mikä on tärkeää talouskasvun ja yleisen kilpailukyvyn edistämisen kannalta ja tarpeen, jotta voidaan saavuttaa digitaalisten yhtenäismarkkinoiden kestävät taloudelliset ja yhteiskunnalliset hyödyt. Ohjelman olisi myös tuettava ja edistettävä muita unionin alakohtaisia politiikkoja, kuten kestävää ympäristöpolitiikkaa ja kaikkien unionin kansalaisten taloudellista ja yhteiskunnallista osallisuutta. Koska langattomat sovellukset ovat tärkeitä myös innovoinnin kannalta, ohjelma tukee keskeisellä tavalla myös unionin innovointipolitiikkaa.
(9)
Ohjelmalla olisi luotava perusta tulevalle kehitykselle, jonka myötä unioni voi ottaa johtoaseman langattomien laajakaistayhteyksien nopeuksien, liikkuvuuden, kattavuuden ja kapasiteetin osalta. Tällainen johtava asema on välttämätön kilpailukykyisten digitaalisten sisämarkkinoiden luomiseksi ja sisämarkkinoiden avaamiseksi sitä kautta kaikille unionin kansalaisille.
(10)
Ohjelmassa olisi määriteltävä jäsenvaltioille ja unionin toimielimille pääperiaatteet ja -tavoitteet vuoteen 2015 saakka sekä hahmoteltava yksittäiset täytäntöönpanotoimet. Vaikka taajuuksien hallinta kuuluukin vielä pääasiallisesti kansalliseen toimivaltaan, sen olisi oltava voimassa olevan unionin lainsäädännön mukaista ja sen olisi mahdollistettava unionin politiikan eri osa-alueiden toteuttaminen.
(11)
Ohjelmassa olisi otettava huomioon myös päätös N:o 676/2002/EY sekä Euroopan posti- ja telehallintojen konferenssin, jäljempänä ’CEPT’, tekninen asiantuntemus, jotta taajuuksista riippuvaisia unionin politiikkoja, joista Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat sopineet, voidaan toteuttaa teknisin täytäntöönpanotoimenpitein, ottaen huomioon, että tällaisia toimenpiteitä voidaan toteuttaa aina, kun se on tarpeen jo olemassa olevien unionin politiikkojen täytäntöönpanemiseksi.
(12)
Taajuuksien saanti helposti käyttöön saattaa edellyttää innovatiivisia lupamenettelyjä, kuten taajuuksien tai infrastruktuurien yhteiskäyttöä, joiden soveltamista unionissa voitaisiin mahdollisesti helpottaa määrittelemällä parhaat käytännöt ja kannustamalla tiedonvaihtoon sekä määrittelemällä taajuuksien käytölle tiettyjä yhteisiä ehtoja tai pyrkimällä lähentämään tällaisia ehtoja toisiinsa. Yleisvaltuutukset, jotka ovat kaikkein kevein luvanmyöntämistyyppi, ovat erityisen edullinen vaihtoehto silloin, kun ei ole riskiä haitan aiheuttamisesta muiden palvelujen kehitykselle.
(13)
Vaikka niin kutsutut kognitiiviset teknologiat ovat vielä teknisesti kehittämisvaiheessa, niitä olisi jo ryhdyttävä tutkimaan tarkemmin, myös helpottamalla satelliittipaikannukseen perustuvaa tiedonvaihtoa.
(14)
Taajuuksien käyttöoikeuksien kauppa, yhdistettynä joustaviin käyttöehtoihin, voisi merkittävästi edesauttaa talouskasvua. Tästä syystä olisi direktiivin 2002/21/EY nojalla välittömästi sallittava kaupankäynti sellaisilla taajuuskaistoilla, joilla joustava käyttö on unionin lainsäädännön perusteella jo mahdollistettu. Tällaisten taajuuskaistojen osalta sovellettavia valtuutusehtoja ja -menettelyjä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihto sekä yhteiset toimenpiteet taajuuksien käyttöoikeuksien sellaisen kasautumisen estämiseksi, joka saattaa johtaa määräävän markkina-aseman syntymiseen samoin kuin siihen, että hankitut käyttöoikeudet jäävät perusteettomasti käyttämättä, helpottaisivat näiden toimenpiteiden yhteensovitettua käyttöönottoa kaikissa jäsenvaltioissa ja tällaisten oikeuksien hankintaa koko unionissa. Mahdollisuuksien mukaan olisi edistettävä taajuuksien yhteiskäyttöä (tai rinnakkaista käyttöä) - jossa ennalta määräämätön määrä riippumattomia käyttäjiä ja/tai laitteita voi tarkasti määriteltyjen ehtojen mukaisesti käyttää samalle taajuusalueelle kuuluvia taajuuksia samanaikaisesti tietyllä maantieteellisellä alueella - rajoittamatta kuitenkaan direktiivin 2002/20/EY säännösten soveltamista sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen osalta.
(15)
Kuten Euroopan digitaalistrategiassa korostetaan, langaton laajakaista on tärkeä keino piristää kilpailua, lisätä kuluttajien valinnanvaraa ja mahdollistaa yhteydet maaseudulla ja muilla alueilla, joilla kiinteän verkon laajakaistan käyttöönotto on vaikeaa tai taloudellisesti kannattamatonta. Taajuuksien hallinnoinnilla saatetaan kuitenkin vaikuttaa kilpailuun muuttamalla markkinatoimijoiden asemaa tai vaikutusvaltaa esimerkiksi, jos taajuuksien nykykäyttäjät saavat perusteetonta kilpailuetua. Taajuuksien saatavuuden rajallisuus, varsinkin kun soveltuvimmista taajuuksista tulee pulaa, voi luoda esteen uusien palvelujen ja sovellusten markkinoillepääsylle ja haitata innovointia ja kilpailua. Uusien taajuuksien käyttöoikeuksien hankkiminen muun muassa taajuuksien käyttöoikeuksien siirron tai vuokraamisen tai muunlaisten käyttäjien välisten siirtojen kautta ja uusien joustavien taajuuksien käyttöehtojen käyttöönotto saattaa vaikuttaa vallitsevaan kilpailutilanteeseen. Jäsenvaltioiden olisi siksi toteutettava ennakkoon tai jälkikäteen tarvittavia sääntelyllisiä toimenpiteitä (esimerkiksi tehtävä olemassa oleviin oikeuksiin muutoksia, estettävä tietyt taajuuksien käyttöoikeuksien hankinnat, asetettava taajuuksien varastoon keräämistä ja taajuuksien tehokasta käyttöä koskevia ehtoja, jollaisiin viitataan direktiivissä 2002/21/EY, rajoitettava kunkin yrityksen käytössä olevien taajuuksien määrää tai vältettävä taajuuksien käyttöoikeuksien liiallista kasautumista) kilpailun vääristymisen välttämiseksi direktiivin 2002/20/EY ja taajuusalueista, jotka varataan yleiseurooppalaisen yleisen solukkojärjestelmäisen digitaalisen maanpäällisen matkaviestinliikenteen yhteen sovitettuun käyttöönottoon yhteisössä, 25 päivänä kesäkuuta 1987 annetun neuvoston direktiivin 87/372/ETY (8) (GSM-direktiivi) perustana olevien periaatteiden mukaisesti.
(16)
Kartoittamalla taajuuksien nykyistä käyttöä sekä analysoimalla taajuuksien teknologian kehityssuuntauksia, tulevia tarpeita ja kysyntää erityisesti 400 MHz:n ja 6 GHz:n välisellä taajuusalueella pitäisi olla mahdollista tunnistaa sellaiset taajuusalueet, joiden käyttöä voitaisiin tehostaa, ja selvittää mahdollisuudet taajuusalueiden rinnakkaiselle käytölle, josta hyötyisivät sekä kaupallinen että julkinen sektori. Menetelmässä, jolla toteutetaan taajuuksien nykyistä käyttöä koskeva kartoitus ja pidetään tätä kartoitusta yllä, olisi otettava asianmukaisesti huomioon viranomaisille aiheutuva hallinnollinen rasite, ja pyrittävä minimoimaan se. Sen vuoksi nykyisestä taajuuksien käytöstä tehtävässä kartoituksessa sovellettavaa menetelmää laadittaessa olisi otettava täysimääräisesti huomioon tiedot, joita jäsenvaltiot toimittavat taajuuksien käyttöä yhteisössä koskevien tietojen yhdenmukaisesta saatavuudesta 16 päivänä toukokuuta 2007 tehdyn komission päätöksen N:o 2007/344/EY (9) perusteella.
(17)
Direktiivillä 1999/5/EY yhdenmukaistettavilla standardeilla on keskeinen merkitys tehokkaaseen taajuuksien käyttöön pääsemisessä, ja niissä olisi otettava huomioon taajuuksien yhteiskäytön osalta oikeudellisesti määritellyt ehdot. Myös muiden kuin radioteknisiä sähkö- ja elektroniikkalaitteita ja verkkoja koskevien eurooppalaisten standardien yhteydessä olisi vältettävä aiheuttamasta häiriöitä taajuuksien käyttöön. Langattomien laitteiden ja sovellusten määrän ja tiheyden lisääntymisen kumulatiiviset vaikutukset aiheuttavat yhdessä taajuuksien käyttökohteiden moninaisuuden kanssa haasteita nykyisille tavoille hallita häiriöitä. Näitä olisi näin ollen tarkasteltava ja arvioitava uudelleen yhdessä vastaanotinten ominaisuuksien ja pidemmälle kehittyneiden häiriönestomekanismien kanssa.
(18)
Jäsenvaltioilla olisi oltava tarvittaessa mahdollisuus ottaa käyttöön siirtymäkustannuksiin liittyviä korvaustoimenpiteitä.
(19)
Euroopan digitaalistrategiassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti langaton laajakaista voisi merkittävästi edesauttaa talouden elpymistä ja kasvua, jos saattavilla on riittävästi taajuuksia, taajuuksien käyttöoikeudet myönnetään nopeasti ja taajuuskauppa sallitaan markkinoiden muutokseen sopeutumiseksi. Digitaalistrategialla pyritään tuomaan kaikkien unionin kansalaisten ulottuville vuoteen 2020 mennessä vähintään nopeudella 30 Mbit/s toimiva laajakaistaliittymä. Näin ollen taajuudet, jotka jo kuuluvat komission olemassa olevien päätösten soveltamisalaan, olisi saatettava käyttöön mainittujen päätösten edellytysten mukaisesti. Valtuutusmenettely olisi markkinakysynnästä riippuen toteutettava direktiivin 2002/20/EY mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä maanpäällisen verkon viestinnän osalta, jotta langaton laajakaista voitaisiin tuoda helposti kaikkien saataville, mikä koskee erityisesti taajuusalueita, jotka on osoitettu käyttöön komission päätöksillä 2008/411/EY (10), 2008/477/EY (11) ja 2009/766/EY (12). Satelliittivälitteiset laajakaistaliittymät voisivat olla nopea ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu maanpäällisen verkon laajakaistapalvelujen täydentämiseen ja kattavuuden varmistamiseen unionin kaikkein syrjäisimmillä seuduilla.
(20)
Taajuuksien käytön joustavuutta olisi mahdollisuuksien mukaan lisättävä, jotta edistettäisiin innovointia ja nopeita laajakaistayhteyksiä, joiden avulla yritykset voivat vähentää kustannuksiaan ja lisätä kilpailukykyään ja jotka mahdollistavat uusien interaktiivisten verkkopalvelujen kehittämisen esimerkiksi koulutuksen ja terveyden sekä yleishyödyllisten palvelujen alalla.
(21)
Sillä, että Euroopassa olisi lähes 500 miljoonaa nopeaa laajakaistaa käyttävää kansalaista, edistettäisiin osaltaan sisämarkkinoiden kehittämistä muodostamalla sellainen maailmanlaajuisesti ainutlaatuinen käyttäjien vähimmäismäärä, jonka myötä tuotaisiin uusia mahdollisuuksia kaikkien alueiden ulottuville, tuotettaisiin lisäarvoa kaikille käyttäjille ja annettaisiin unionille valmiudet nousta maailman johtavaksi osaamistaloudeksi. Laajakaistan nopea yleistyminen on siksi ratkaisevaa Euroopan tuottavuuden kehittymisen kannalta ja sellaisten uusien ja pienten yritysten syntymisen kannalta, jotka voivat olla johtavia eri aloilla, esimerkiksi terveydenhoidon, tuotannon ja palvelujen aloilla.
(22)
Kansainvälinen teleliitto arvioi vuonna 2006, että International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) -järjestelmän ja kehittyneiden IMT-järjestelmien (eli 3G- ja 4G-matkapuhelinviestinnän) kehittämisen tulevaisuudessa edellyttämä taajuuksien kaistanleveys nousisi 1 280-1 720 MHz:iin vuonna 2020 kaupallisen matkapuhelinalan osalta kullakin Kansainvälisen teleliiton alueella Eurooppa mukaan lukien. On syytä panna merkille, että edellä mainituista luvuista matalampi (1 280 MHz) on joidenkin maiden osalta sovellettavia vaatimuksia korkeampi. Lisäksi joissakin maissa edellytetään vielä suurempaa tasoa kuin edellä mainittu korkeampi luku (1 720 MHz). Molemmat näistä luvuista sisältyvät taajuuksiin, jotka ovat jo käytössä tai joiden käyttö on suunnitteilla IMT-järjestelmiä edeltävissä järjestelmissä, IMT-2000-järjestelmässä ja sen kehittyneemmissä versioissa. Mikäli vaadittavia taajuuksia ei vapauteta, mieluiten niin, että se tapahtuu yhdenmukaisesti koko maailmassa, matkapuhelinverkkojen kapasiteettirajoitukset vaikeuttavat uusien palveluiden kehittämistä ja talouskasvun synnyttämistä.
(23)
800 MHz:n taajuusalue (790-862 MHz) soveltuu optimaalisesti laajojen alueiden kattamiseen langattomilla laajakaistapalveluilla. Kyseinen taajuusalue olisi lähtökohtaisesti vapautettava sähköisten viestintäpalvelujen käyttöön unionissa vuoteen 2013 mennessä, koska tekniset ehdot on yhdenmukaistettu päätöksellä 2010/267/EU ja koska analogiset televisiolähetykset on määrä lopettaa 1 päivään tammikuuta 2012 mennessä taajuusylijäämän vapautumisen helpottamisesta Euroopan unionissa 28 päivänä lokakuuta 2009 annetun komission suosituksen (13) mukaisesti ja asia on sääntelyn näkökulmasta edennyt jäsenvaltioissa nopeasti. Pidemmällä aikavälillä voitaisiin harkita myös lisätaajuuksia riippuen tutkimustuloksista, teknologian kehityssuuntauksista sekä taajuuksien tulevista tarpeista ja kysynnästä. Koska 800 MHz:n taajuuksilla pystytään toteuttamaan laaja peittoalue, niiden käyttöoikeuksiin voitaisiin liittää myös kattavuusvelvoitteita.
(24)
Langattoman laajakaistan tarjoamien mahdollisuuksien lisääminen on avainasemassa uusien jakelualustojen tarjoamiseksi kulttuurialalle ja siten tien raivaamiseksi alan tulevalle menestyksekkäälle kehitykselle.
(25)
Langattomien liityntäjärjestelmien, myös langattomien lähiverkojen, tämänhetkiset taajuudet, jotka niille on jaettu ilman erityistä toimilupaa, voivat osoittautua riittämättömiksi. Taajuuksien nykykäyttöä ja uusien taajuuksien tarvetta koskevan kartoituksen yhteydessä ja riippuen siitä, miten taajuuksia käytetään muihin tarkoituksiin, olisi arvioitava, onko tarpeen ja mahdollista laajentaa langattomille liityntäjärjestelmille, mukaan lukien langattomille lähiverkoille, taajuusalueilla 2,4 GHz ja 5 GHz jaettuja toimiluvista vapautettuja taajuuksia.
(26)
Vaikka lähetystoiminta on edelleen sisällön keskeinen jakelualusta, koska se on vielä edullisin massajakelualusta, langaton tai kiinteän verkon laajakaista ja muut uudet palvelut tarjoavat kulttuurialalle uusia mahdollisuuksia monipuolistaa jakelualustojensa kirjoa, toimittaa tilauspalveluja ja hyödyntää tietoliikenteen huomattavaan kasvuun liittyviä taloudellisia mahdollisuuksia.
(27)
Monivuotisen ohjelman painopisteiden edistämiseksi edellytetään, että jäsenvaltiot ja komissio yhteistyössä toimien tukevat tavoitetta, jonka mukaan unionin pitäisi voida nousta johtavaan asemaan langattoman sähköisen viestinnän laajakaistapalveluissa vapauttamalla riittävästi uusia taajuuksia kustannustehokkaimmilla taajuusalueilla, jolloin kyseisten palveluiden saatavuus yleistyisi, ja että ne saavuttavat tämän tavoitteen.
(28)
Koska yhteinen lähestymistapa ja mittakaavaedut ovat erittäin tärkeitä kehitettäessä laajakaistaviestintää koko unionissa ja ehkäistäessä kilpailun vääristymistä ja markkinoiden pirstaloitumista jäsenvaltioiden välillä, olisi yhteisesti määriteltävä jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa tietyt valtuutusehtoja ja -menettelyjä koskevat parhaat käytännöt. Tällaisiin ehtoihin ja menettelyihin voisivat kuulua kattavuusvelvoitteet, taajuuksien lohkokoko, käyttöoikeuksien myöntämisen ajoitus, matkaviestinnän virtuaaliverkko-operaattorien mahdollisuudet käyttää taajuuksia sekä taajuuksien käyttöoikeuksien voimassaoloaika. Näitä ehtoja ja menettelyjä olisi sovellettava langattomaan viestintään osoitettuihin taajuusalueisiin, joihin kohdistuvia oikeuksia voidaan siirtää tai vuokrata, koska taajuuskaupalla on suuri merkitys taajuuksien käytön tehostamisen ja langattomien laitteiden ja palvelujen sisämarkkinoiden kehittämisen kannalta.
(29)
Lisätaajuuksia saatetaan tarvita muilla aloilla, kuten liikenteessä (turvallisuussovellukset, tiedotusjärjestelmät, liikenteenhallintajärjestelmät), tutkimuksessa ja kehittämisessä, sähköisessä terveydenhuollossa ja osallistavaan tietoyhteiskuntaan liittyvissä sovelluksissa sekä tarvittaessa väestönsuojelussa ja pelastuspalvelussa, ottaen huomioon, että näillä aloilla käytetään yhä enemmän videokuvan ja datan siirtoa nopean ja aiempaa tehokkaamman palvelun mahdollistamiseksi. Innovointia voidaan helpottaa, jos taajuuspolitiikan ja tutkimus- ja kehittämistoiminnan välille saadaan syntymään optimaalinen yhteisvaikutus ja laaditaan tarvittavat selvitykset taajuuksien eri käyttökohteiden välisestä radioteknisestä yhteensopivuudesta. Lisäksi Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007-2013) puitteissa harjoitetusta tutkimuksesta saadut tulokset edellyttävät sellaisten esimerkiksi kognitiiviseen radioon tai sähköiseen terveydenhuoltoon liittyvien hankkeiden taajuustarpeiden selvittämistä, joilla saattaa olla suurta taloudellista tai investointipotentiaalia erityisesti pk-yritysten kannalta. Tutkimus- ja kehittämistoiminnan ja tieteellisen käytön ylläpitämiseksi olisi varmistettava myös riittävä suoja haitallisilta häiriöiltä.
(30)
Eurooppa 2020 -strategiassa asetetaan ympäristöpoliittisia tavoitteita kestävään, energiatehokkaaseen ja kilpailukykyiseen talouteen pääsemiseksi, esimerkiksi parantamalla energiatehokkuutta 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Tieto- ja viestintätekniikkasektorilla on tässä tärkeä tehtävä, kuten Euroopan digitaalistrategiassa korostetaan. Ehdotettuja toimia ovat muun muassa tiedonsiirtoa hyödyntävien älykkäiden energianhallintajärjestelmien (älyverkkojen ja -mittareiden) unionin laajuisen käyttöönoton nopeuttaminen energiankulutuksen vähentämiseksi sekä älykkäiden liikennejärjestelmien ja älykkään liikenteenhallinnan kehittäminen liikennesektorin hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. Radiotaajuustekniikan tehokas käyttö voisi auttaa vähentämään myös radiolaitteiden energiankulutusta ja pienentää ympäristövaikutusta maaseudulla ja syrjäisillä alueilla.
(31)
Väestön suojelu sähkömagneettisilta kentiltä, joka on keskeistä kansalaisten hyvinvoinnin kannalta, olisi otettava täysimääräisesti huomioon yhdenmukaisessa lähestymistavassa taajuusvaltuutuksiin unionissa. Väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz-300 GHz) altistumisen rajoittamisesta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annettua neuvoston suositusta 1999/519/EY (14) noudatettaessa on olennaisen tärkeää varmistaa, että terveyteen kohdistuvia taajuuksien käytön ionisoivia ja ionisoimattomia vaikutuksia tarkkaillaan jatkuvasti, mikä koskee myös todellisia kumulatiivisia vaikutuksia, joita eri taajuuksien käytöstä yhä useamman tyyppisissä laitteissa voi aiheutua.
(32)
Keskeiset yleiseen etuun liittyvät tavoitteet, kuten ihmishengen turvaaminen, edellyttävät koordinoituja teknisiä ratkaisuja pelastus- ja hätäpalvelujen yhteentoimivuuteen jäsenvaltioiden välillä. Turvallisuuteen liittyvien palvelujen ja laitteiden kehittämistä ja vapaata liikkuvuutta sekä innovatiivisten yleiseurooppalaisten tai yhteentoimivien turvallisuus- ja hätäpalveluratkaisujen kehittämistä varten olisi yhdenmukaiselta pohjalta asetettava saataville riittävästi taajuuksia. Tutkimukset ovat osoittaneet, että unionissa tarvitaan seuraavien viiden-kymmenen vuoden aikana lisää yhdenmukaistettuja alle 1 GHz:n taajuuksia väestönsuojelu- ja pelastuspalvelutarkoituksiin käytettäville mobiililaajakaistapalveluille.
(33)
Taajuuksien sääntelyllä on vahvoja rajat ylittäviä tai kansainvälisiä ulottuvuuksia syistä, jotka liittyvät radiosignaalien etenemiseen ilmassa, radioviestintäpohjaisista palveluista riippuvaisten markkinoiden kansainväliseen luonteeseen sekä tarpeeseen välttyä haitallisilta häiriöiltä maiden välillä.
(34)
Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön mukaisesti tilanteissa, joissa kansainvälisen sopimuksen kohde kuuluu osittain unionin ja osittain jäsenvaltioiden toimivaltaan, on olennaisen tärkeää huolehtia läheisestä yhteistyöstä jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten välillä. Tämä yhteistyövelvoite, jonka sisältöä on selvennetty vakiintuneessa oikeuskäytännössä, johtuu unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälistä edustusta koskevasta yhtenäisyyden periaatteesta.
(35)
Jäsenvaltiot saattavat myös tarvita tukea taajuuskoordinointiin kahdenvälisissä neuvotteluissa unionin naapurimaiden kanssa, jäsenehdokasmaat ja liittyvät maat mukaan luettuina, voidakseen täyttää taajuuskoordinointiin liittyvät unionin tason velvoitteensa. Tuen pitäisi myös auttaa välttämään häiriöiden aiheutumista ja tehostamaan taajuuksien käyttöä sekä lähentämään taajuuksien käyttötapoja myös unionin rajoja laajemmalti.
(36)
Tämän päätöksen tavoitteiden saavuttamiseksi on tärkeää tehostaa taajuuspolitiikan ja taajuuksien hallinnan unionin tason koordinoinnin nykyisiä institutionaalisia puitteita, myös sellaisten asioiden osalta, jotka koskevat suoraan kahta tai useampaa jäsenvaltiota, niin, että jäsenvaltioiden viranomaisten toimivalta ja asiantuntemus otetaan täysimääräisesti huomioon. Olennaista on myös standardointielinten, tutkimuslaitosten ja CEPT:n välinen yhteistyö ja koordinointi.
(37)
Jotta voidaan varmistaa tämän päätöksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (15) mukaisesti.
(38)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitetta, joka on monivuotisen radiotaajuuspoliittisen ohjelman perustaminen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
(39)
Komission olisi raportoitava Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen mukaisesti saavutetuista tuloksista sekä suunnitelluista tulevista toimista.
(40)
Komissio on ehdotustaan laatiessaan ottanut mahdollisimman tarkasti huomioon komission päätöksellä 2002/622/EY (16) perustetun radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tarkoitus ja soveltamisala
1. Tällä päätöksellä perustetaan monivuotinen radiotaajuuspoliittinen ohjelma taajuuksien käytön strategista suunnittelua ja yhdenmukaistamista varten sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi taajuuksia käyttävillä unionin toimialoilla, kuten sähköinen viestintä, tutkimus, teknologian kehittäminen ja avaruus, liikenne, energia-ala ja audiovisuaalinen ala.
Tämä päätös ei vaikuta riittävän taajuusalan saatavuuteen unionin muilla politiikanaloilla, kuten väestönsuojelu ja pelastuspalvelu sekä yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka.
2. Tällä päätöksellä ei rajoiteta voimassa olevan unionin lainsäädännön soveltamista, varsinkaan direktiivien 1999/5/EY, 2002/20/EY ja 2002/21/EY sekä päätöksen N:o 676/2002/EY, jollei tämän päätöksen 6 artiklasta muuta johdu, soveltamista eikä kansallisella tasolla unionin lainsäädännön mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden soveltamista.
3. Tällä päätöksellä ei rajoiteta sellaisten kansallisella tasolla täysimääräisesti unionin lainsäädännön mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden soveltamista, joilla pyritään yleisen edun mukaisiin, erityisesti sisällön sääntelyyn ja audiovisuaalialan politiikkaan liittyviin tavoitteisiin.
Tällä päätöksellä ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta järjestää taajuutensa ja käyttää niitä yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten. Jos tällä päätöksellä tai 6 artiklassa määriteltyjen taajuusalueiden osalta tämän päätöksen perusteella hyväksytyillä toimenpiteillä vaikutetaan taajuuksiin, joita jäsenvaltio käyttää yksinomaan ja välittömästi yleiseen turvallisuuteensa tai puolustukseensa liittyviä tarkoituksia varten, jäsenvaltio voi tarvitsemassaan määrin jatkaa tällaisen taajuuskaistan käyttämistä yleiseen turvallisuuteen ja puolustukseen liittyviä tarkoituksia varten, kunnes ne järjestelmät poistetaan käytöstä, jotka tämän päätöksen tai tämän päätöksen perusteella hyväksytyn toimenpiteen voimaantulon ajankohtana käyttävät tällaista taajuuskaistaa. Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle asianmukaisesti päätöksestään.
2 artikla
Yleiset sääntelyperiaatteet
1. Jäsenvaltioiden on avoimesti tehtävä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa, jotta voidaan varmistaa seuraavien yleisten sääntelyperiaatteiden johdonmukainen soveltaminen koko unionissa:
a)
sovelletaan kaikkein asianmukaisinta ja hallinnollisesti mahdollisimman kevyttä valtuutusjärjestelmää siten, että taajuuksien käytössä päästään mahdollisimman suureen joustavuuteen ja tehokkuuteen. Tällaisen valtuutusjärjestelmän on perustuttava puolueettomiin, läpinäkyviin, syrjimättömiin ja oikeasuhteisiin arviointiperusteisiin;
b)
edistetään sisämarkkinoiden kehittämistä tukemalla tulevien unionin laajuisten digitaalisten palvelujen syntymistä ja tehostamalla toimivaa kilpailua;
c)
edistetään kilpailua ja innovointia sekä otetaan huomioon tarve välttää häiriöiden aiheutumista ja huolehtia palvelujen teknisestä laadusta tarkoituksena helpottaa laajakaistapalvelujen saatavuutta ja vastata tehokkaalla tavalla langattoman dataliikenteen kasvuun;
d)
määriteltäessä taajuuksien käytön teknisiä ehtoja otetaan täysimääräisesti huomioon asiaan kuuluva unionin oikeus, mukaan lukien se, joka koskee väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoittamista;
e)
edistetään mahdollisuuksien mukaan teknologia- ja palveluneutraaliutta taajuuksien käyttöoikeuksien kohdalla.
2. Sähköiseen viestintään sovelletaan tämän artiklan 1 kohdassa määriteltyjen yleisten sääntelyperiaatteiden lisäksi seuraavia erityisperiaatteita direktiivin 2002/21/EY 8 a, 9, 9 a ja 9 b artiklan ja päätöksen N:o 676/2002/EY mukaisesti:
a)
sovelletaan teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita oikeuksiin käyttää taajuuksia sähköisen viestinnän verkoissa ja palveluissa sekä radiotaajuuksien yksittäisten käyttöoikeuksien siirtoon tai vuokraukseen;
b)
edistetään radiotaajuuksien käytön yhdenmukaistamista unionissa siten, että otetaan huomioon tarve varmistaa taajuuksien käytön vaikuttavuus ja tehokkuus;
c)
helpotetaan langattoman dataliikenteen ja laajakaistapalvelujen lisäämistä erityisesti suosimalla joustavuutta ja edistetään innovointia ottaen huomioon tarve välttää häiriöiden aiheutumista ja varmistaa palvelun tekninen laatu.
3 artikla
Poliittiset tavoitteet
Jäsenvaltioiden ja komission on tämän päätöksen painopisteiden mukaisesti tehtävä yhteistyötä tukeakseen seuraavia poliittisia tavoitteita ja saavuttaakseen ne:
a)
kannustetaan taajuuksien tehokasta hallintaa ja käyttöä, jotta voidaan mahdollisimman hyvin vastata taajuuksien kasvavaan kysyntään taajuuksien suuri yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja taloudellinen arvo huomioon ottaen;
b)
pyritään jakamaan asianmukaisessa aikataulussa riittävästi ja tarkoituksenmukaisesti taajuuksia unionin politiikkatavoitteiden tueksi ja niin, että voidaan mahdollisimman hyvin vastata langattoman dataliikenteen kasvavaan kysyntään ja mahdollistaa siten kaupallisten ja julkisten palveluiden kehittyminen ottaen huomioon tärkeät yleisen edun mukaiset tavoitteet, kuten kulttuurinen monimuotoisuus ja viestinten moniarvoisuus; sitä varten olisi pyrittävä kaikin tavoin erittelemään 9 artiklassa tarkoitetun taajuuksien kartoituksen pohjalta vähintään 1 200 MHz:n laajuinen soveltuva taajuusalue vuoteen 2015 mennessä. Tähän lukuun sisältyvät jo käytössä olevat taajuudet;
c)
poistetaan digitaalinen kahtiajako ja tuetaan Euroopan digitaalistrategiassa asetettuja tavoitteita edistämällä mahdollisuutta tarjota kaikkien unionin kansalaisten käyttöön vuoteen 2020 mennessä vähintään siirtonopeudella 30 Mbit/s toimiva laajakaistayhteys ja toteuttamalla tavoite siitä, että unionissa ovat käytössä nopeimmat mahdolliset laajakaistayhteydet ja suurin laajakaistakapasiteetti;
d)
annetaan unionille mahdollisuus nousta johtavaan asemaan langattoman sähköisen viestinnän laajakaistapalveluissa vapauttamalla riittävästi taajuuksia kustannustehokkailla taajuusalueilla, jotta kyseisten palveluiden saatavuus yleistyy;
e)
varmistetaan mahdollisuuksien tarjoaminen niin kaupalliselle kuin julkiselle alalle lisäämällä mobiililaajakaistan kapasiteettia;
f)
edistetään innovaatioita ja investointeja tehostamalla taajuuksien käytön joustavuutta, soveltamalla koko unionissa johdonmukaisesti teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita mahdollisesti hyväksyttävien teknologiaratkaisujen kesken ja huolehtimalla sääntelyn riittävästä ennustettavuudesta, jota edellytetään muun muassa sähköistä viestintää koskevassa sääntelykehyksessä, vapauttamalla yhdenmukaisia taajuuksia uusille edistyneille teknologioille ja sallimalla kaupankäynti taajuuksien käyttöoikeuksilla, ja luodaan näin mahdollisuuksia kehittää tulevaisuudessa unionin laajuisia digitaalisia palveluita;
g)
helpotetaan taajuuksien saantia käyttöön hyödyntämällä yleisvaltuutusten suomia etuja sähköisen viestinnän kohdalla direktiivin 2002/20/EY 5 artiklan mukaisesti;
h)
rohkaistaan infrastruktuurin passiivista yhteiskäyttöä tapauksissa, joissa se olisi oikeasuhteista ja syrjimätöntä direktiivin 2002/21/EY 12 artiklassa tarkoitetulla tavalla;
i)
ylläpidetään ja kehitetään toimivaa kilpailua erityisesti sähköisen viestinnän palveluissa pyrkimällä välttämään ennakkotoimenpiteillä tai jälkikäteen toteutettavilla korjaustoimilla radiotaajuuksien liiallista kasautumista tietyille yrityksille tavalla, joka merkittävästi haittaa kilpailua;
j)
vähennetään sisämarkkinoiden hajanaisuutta ja hyödynnetään täysimääräisesti niihin liittyvää potentiaalia talouskasvun ja mittakaavaetujen lisäämiseksi unionin tasolla tehostamalla mahdollisuuksien mukaan taajuuksien käyttöön ja saatavuuteen liittyvien teknisten ehtojen koordinointia ja yhdenmukaistamista;
k)
vältetään muiden radioteknisten ja muunlaisten laitteiden aiheuttamia häiriöitä muun muassa helpottamalla sellaisten standardien kehittämistä, joiden avulla taajuuksien käyttö tehostuu, ja parantamalla vastaanotinten häiriösuojausta ottaen erityisesti huomioon radiolaitteiden ja -sovellusten lisääntyvän määrän ja tiheyden kumulatiiviset vaikutukset;
l)
parannetaan uusien kuluttajatuotteiden ja -teknologioiden helppokäyttöisyyttä, jotta varmistetaan kuluttajien tuki digitaaliseen teknologiaan siirtymiselle sekä digitaaliylijäämän tehokas hyödyntäminen;
m)
pienennetään unionin hiilijalanjälkeä parantamalla langattomissa viestintäverkoissa ja laitteissa käytettävän teknologian tehokkuutta ja näiden verkkojen ja laitteiden energiatehokkuutta.
4 artikla
Tehokkuuden ja joustavuuden lisääminen
1. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa ja tarvittaessa edistettävä taajuuksien yhteiskäyttöä ja muunlaista rinnakkaista hyödyntämistä.
Jäsenvaltioiden on myös edistettävä nykyisten ja uusien, mukaan lukien valkoisia kohtia (”white spaces”) hyödyntävien teknologioiden kehittämistä, esimerkkinä kognitiivinen radioteknologia.
2. Jäsenvaltioiden ja komission on tehtävä yhteistyötä tehostaakseen taajuuksien joustavaa käyttöä, jotta edistetään innovointia ja investointeja, mahdollistamalla uusien teknologioiden käyttö sekä siirtämällä tai vuokraamalla taajuuksien käyttöoikeuksia.
3. Jäsenvaltioiden ja komission on yhteistyössä edistettävä radiolaitteiden ja telepäätelaitteiden sekä sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ja verkkojen standardien kehittämistä ja yhdenmukaistamista käyttäen tarpeen mukaan komission standardointitoimeksiantoja asianmukaisille standardointielimille. Erityistä huomiota on kiinnitettävä vammaisten käyttöön tarkoitettuja laitteita koskeviin standardeihin.
4. Jäsenvaltioiden on edistettävä kognitiivisten teknologioiden ja sijaintitietoa hyödyntävien tietokantojen kaltaisia uusia teknologioita koskevaa tutkimus- ja kehittämistoimintaa.
5. Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön mahdollisuuksien mukaan sellaiset taajuuksien käyttöoikeuksien myöntämisehdot ja -menettelyt, joilla edistetään kilpailua, investointeja ja taajuuksien tehokasta käyttöä julkisena hyödykkeenä sekä uusien ja nykyisten palvelujen ja laitteiden rinnakkaiskäyttöä. Jäsenvaltioiden on lisäksi edistettävä taajuuksien tehokkaan käytön jatkamista verkkojen, laitteiden ja sovellusten osalta.
6. Jos taajuuksien käyttöoikeuksien tosiasiallisen hyödyntämisen varmistamiseksi ja taajuuksien varastoinnin estämiseksi on tarpeen, jäsenvaltiot voivat harkita asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamista, kuten taloudellisten seuraamusten määräämistä, kannustinpalkkioihin perustuvien välineiden käyttöä tai käyttöoikeuksien peruuttamista. Tällaiset toimenpiteet on vahvistettava ja niitä on sovellettava avoimella, syrjimättömällä ja oikeasuhtaisella tavalla.
7. Jäsenvaltioiden on direktiiviä 2002/20/EY noudattaen toteutettava sähköisen viestinnän palveluja varten 1 päivään tammikuuta 2013 mennessä laajakaistapalvelujen kehittämiseen tarvittavat taajuuksien käyttötarkoitusten määrittelyyn ja valtuutuksiin liittyvät toimenpiteet, minkä tarkoituksena on saavuttaa suurin mahdollinen laajakaistakapasiteetti ja nopeimmat mahdolliset laajakaistayhteydet.
8. Jotta voitaisiin välttyä sähköisen viestinnän palvelujen käyttöön osoitettujen ja direktiivin 2002/21/EY 9 b artiklan nojalla kaikissa jäsenvaltioissa kaupankäynnin piiriin saatettujen yhdenmukaisten taajuuksien käyttöoikeuksiin liittyvien valintaehtojen ja -menettelyjen eroista mahdollisesti aiheutuvalta sisämarkkinoiden pirstaloitumiselta, komissio auttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen määrittelemään tällaisia taajuuksien valtuutusehtoja ja -menettelyjä koskevat parhaat toimintatavat ja vaihtamaan tietoa niistä sekä kannustaa vaihtamaan tietoja näistä taajuuksista, millä on tarkoitus parantaa teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteita soveltamalla saavutettavaa, koko unionia koskevaa menettelyjen yhtäläisyyttä.
5 artikla
Kilpailu
1. Jäsenvaltioiden on edistettävä toimivaa kilpailua ja vältettävä kilpailun vääristymistä sähköisten viestintäpalvelujen sisämarkkinoilla direktiivien 2002/20/EY ja 2002/21/EY mukaisesti.
Niiden on myös otettava huomioon kilpailunäkökohdat myöntäessään taajuuksien käyttöoikeuksia yksityisten sähköisten viestintäverkkojen käyttäjille.
2. Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarpeelliset toimenpiteet - niiden kuitenkaan rajoittamatta kilpailusääntöjen soveltamista ja jäsenvaltioiden hyväksymiä toimenpiteitä yleistä etua koskevan tavoitteen saavuttamiseksi direktiivin 2002/21/EY 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti - joilla muun muassa:
a)
rajoitetaan niiden taajuuksien määrää, joihin yksittäiselle yritykselle myönnetään käyttöoikeuksia, tai asetetaan käyttöoikeuksille ehtoja, esimerkiksi velvoittaa tarjoamaan tukkutason käyttöoikeuden taikka kansallisen tai alueellisen verkkovierailun tietyillä taajuuskaistoilla tai tietyissä ominaisuuksiltaan samankaltaisten taajuuskaistojen ryhmissä, esimerkiksi sähköisen viestinnän palveluille osoitetuilla alle 1 GHz:n taajuusalueilla. Tällaisia lisäehtoja voivat asettaa vain toimivaltaiset kansalliset viranomaiset;
b)
varataan tietty osa taajuusalueesta tai taajuusalueiden ryhmästä myönnettäväksi uusille tulokkaille, jos se on asianmukaista kansallisten markkinoiden tilanteen kannalta;
c)
ollaan myöntämättä uusia taajuuksien käyttöoikeuksia tai ollakseen sallimatta taajuuksien uudenlaista käyttöä tietyillä taajuuskaistoilla tai asetetaan edellytyksiä uusien taajuuksien käyttöoikeuksien myöntämiselle tai uusien käyttötarkoitusten valtuuttamiselle, jotta vältetään kilpailun vääristyminen sen johdosta, että käyttöoikeuksia myönnetään tai siirretään tai että ne kasautuvat;
d)
estetään taajuuksien käyttöoikeuksien siirron tai asetetaan sille ehtoja, jos se ei kuulu kansallisen tai unionin harjoittaman yrityskeskittymien valvonnan piiriin ja jos se todennäköisesti haittaisi merkittävästi kilpailua;
e)
tehdään olemassa oleviin oikeuksiin muutoksia direktiivin 2002/20/EY mukaisesti, kun se on tarpeellista radiotaajuuksien käyttöoikeuksien siirtämisestä tai kasautumisesta aiheutuneen kilpailun vääristymisen korjaamiseksi jälkikäteen.
3. Jos jäsenvaltiot haluavat hyväksyä jonkin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä, niiden on toimittava direktiivin 2002/20/EY mukaisten, taajuuksien käyttöoikeuksia koskevien ehtojen määräämistä tai muuttamista koskevien menettelyjen mukaisesti.
4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sähköisen viestinnän palveluja koskevissa valtuutus- ja valintamenettelyissä edistetään toimivaa kilpailua unionin kansalaisten, kuluttajien ja yritysten edun mukaisesti.
6 artikla
Langattoman laajakaistaviestinnän taajuustarpeet
1. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että unionissa on saatavilla kattavuuden ja kapasiteetin kannalta riittävästi taajuuksia, jolloin unionin laajakaistayhteydet voivat olla maailman nopeimmat, auttaakseen tavoitteessa, jonka mukaan langattomat sovellukset ja Euroopan johtava asema uusien palveluiden alalla tosiasiallisesti auttavat osaltaan luomaan talouskasvua, ja jotta saavutettaisiin tavoite, jonka mukaan kaikkien kansalaisten ulottuvilla on vuoteen 2020 mennessä vähintään siirtonopeudella 30 Mbit/s toimiva laajakaistaliittymä.
2. Edistääkseen langattomien laajakaistapalvelujen kattavampaa saatavuutta unionin kansalaisten ja kuluttajien hyödyksi jäsenvaltioiden on asetettava saataville päätöksissä 2008/411/EY (3,4-3,8 GHz), 2008/477/EY (2,5-2,69 GHz) ja 2009/766/EY (900-1 800 MHz) osoitetut taajuusalueet mainituissa päätöksissä esitettyjen ehtojen ja edellytysten mukaisesti. Markkinakysynnästä riippuen jäsenvaltioiden on suoritettava valtuutusmenettely 31 päivään joulukuuta 2012 mennessä, rajoittamatta kuitenkaan nykyisten palveluiden käyttöönottoa, sellaisin ehdoin, joiden perusteella kuluttajat voivat hyödyntää helposti langattomia laajakaistapalveluja.
3. Jäsenvaltioiden on edistettävä sitä, että sähköisten viestintäpalveluiden tarjoajat saattavat verkkonsa vastaamaan uusinta ja tehokkainta teknologiaa taajuusylijäämien luomiseksi itselleen teknologia- ja palveluneutraaliuden periaatteiden mukaisesti.
4. Jäsenvaltioiden on 1 päivään tammikuuta 2013 mennessä toteutettava valtuutusprosessi, jotta 800 MHz:n taajuusalue saadaan sähköisen viestinnän palvelujen käyttöön. Jos jäsenvaltion poikkeukselliset kansalliset tai paikalliset olosuhteet tai rajat ylittävät taajuuksien koordinointiongelmat estävät kyseisen taajuusalueen saatavuuden tuossa jäsenvaltiossa, komissio myöntää yksittäisiä poikkeuksia vuoden 2015 loppuun saakka asianomaisen jäsenvaltion toimittaman, asianmukaisesti perustellun hakemuksen perusteella.
Jos varmennetut rajat ylittävät taajuuksien koordinointiongelmat yhden tai useamman maan, mukaan lukien ehdokasmaiden tai liittyvien maiden, kanssa jatkuvat vuoden 2015 lopun jälkeen ja estävät pääsyn 800 MHz:n taajuuskaistaan, komissio myöntää poikkeuksia vuosittain, kunnes tällaisista ongelmista on päästy.
Jäsenvaltioiden, joille on myönnetty ensimmäisessä tai toisessa alakohdassa tarkoitettu poikkeus, on varmistettava, että 800 MHz:n taajuuskaistan käyttö ei estä sen saatavuutta muita sähköisen viestinnän palveluja kuin naapurijäsenvaltioiden yleisradiotoimintaa varten.
Tätä kohtaa sovelletaan myös Kyproksen tasavallan taajuuksien koordinointia koskeviin ongelmiin, jotka johtuvat siitä, että Kyproksen hallitusta estetään suorittamasta tehokasta valvontaa osalla Kyproksen aluetta.
5. Jäsenvaltiot seuraavat yhteistyössä komission kanssa jatkuvasti langattomien laajakaistapalveluiden kapasiteettitarpeita. Komissio arvioi 9 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun tutkimuksen tulosten perusteella tarvetta ryhtyä yhdenmukaistamaan muita taajuusalueita ja antaa asiasta kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään tammikuun 1 päivänä 2015.
Jäsenvaltiot voivat unionin lainsäädäntöä noudattaen tarvittaessa varmistaa, että taajuuksien käytön siirtämisestä tai uudelleenjakamisesta aiheutuvat suorat kustannukset korvataan asianmukaisesti kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
6. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa edistettävä mahdollisuuksien mukaan taajuusalueella 800 MHz toimivien laajakaistapalvelujen saatavuutta syrjäisillä ja harvaan asutuilla alueilla. Tässä yhteydessä niiden on selvitettävä keinoja ja tarvittaessa toteutettava teknisiä ja sääntelyllisiä toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että 800 MHz:n taajuusalueen vapauttaminen ei aiheuta haittaa taajuuksien käyttäjille ohjelma- ja tapahtumatuotannon alalla.
7. Komissio arvioi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, onko perusteltua ja mahdollista laajentaa langattomille liityntäjärjestelmille, myös langattomille lähiverkoille, jaettuja toimiluvista vapautettuja taajuuksia.
8. Jäsenvaltioiden on sallittava taajuuksien käyttöoikeuksien siirto tai vuokraaminen yhdenmukaistetuilla taajuuskaistoilla 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz ja 3,4-3,8 GHz.
9. Varmistaakseen, että kaikki kansalaiset voivat käyttää edistyksellisiä digitaalisia palveluja, myös laajakaistaa, erityisesti syrjäisillä ja harvaan asutuilla alueilla, jäsenvaltiot ja komissio voivat selvittää, onko saatavilla riittävästi taajuuksia internetin käytön mahdollistavien, laajakaistaa hyödyntävien satelliittipalveluiden tarjontaa varten.
10. Jäsenvaltioiden on tutkittava yhteistyössä komission kanssa mahdollisuutta laajentaa pico- ja femtosolutukiasemien saatavuutta ja käyttöä. Niiden on otettava kaikilta osin huomioon näihin matkaviestintukiasemiin sekä taajuuksien rinnakkaiseen ja ilman erillistä toimilupaa tapahtuvaan hyödyntämiseen sisältyvät mahdollisuudet, joiden avulla voidaan luoda perusta langattomalle solmuverkolle, jolla saattaa olla ratkaiseva merkitys digitaalisen kahtiajaon poistamisessa.
7 artikla
Muiden langattomien viestintäpalveluiden taajuustarpeet
Tukeakseen innovatiivisten audiovisuaalisten välineiden ja muiden palveluiden jatkokehittämistä unionin kansalaisia varten ja ottaen huomioon digitaalisiin yhtenäismarkkinoihin liittyvät taloudelliset ja sosiaaliset edut jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa pyrittävä varmistamaan, että saatavilla on riittävästi taajuuksia kyseisten palveluiden satelliittivälitteistä ja maanpäällisiä verkkoja käyttävää tarjontaa varten, jos tämä tarve on selvästi perusteltu.
8 artikla
EU:n muiden politiikka-alojen taajuustarpeet
1. Jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava taajuuksien saatavuus ja suojattava radiotaajuudet, joita tarvitaan maapallon ilmakehän ja pinnan seurantaan, avaruussovellusten kehittämiseen ja hyödyntämiseen sekä liikennejärjestelmien parantamiseen ja erityisesti Galileo-ohjelman nojalla perustettua maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (17), ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista GMES-seurantaohjelmaa (18) ja älykkäitä liikenteen turvallisuus- ja hallintajärjestelmiä varten.
2. Komissio laatii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa selvityksiä energiankulutuksen vähentämisestä taajuuksien käytössä vähähiilidioksidisuuteen tähtäävän politiikan tukemiseksi, ja harkitsee taajuuksien asettamista sellaisten langattomien teknologioiden käyttöön, joilla voidaan auttaa säästämään energiaa ja tehostaa muita jakeluverkostoja, kuten vesihuoltoverkostoja, mukaan lukien älykkäät energiaverkot ja älykkäät kulutusmittarijärjestelmät.
3. Komission pyrkii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan, että saataville asetetaan yhdenmukaistetuin ehdoin riittävästi taajuuksia tukemaan turvallisuuteen liittyvien palvelujen kehittämistä ja niihin liittyvien laitteiden vapaata liikkuvuutta sekä innovatiivisten ja keskenään yhteensopivien ratkaisujen kehittämistä yleisen turvallisuuden takaamista, väestönsuojelua ja pelastuspalveluja varten.
4. Jäsenvaltioiden ja komission on tehtävä yhteistyötä tiedeyhteisön kanssa sellaisten tutkimus- ja kehityshankkeiden ja innovatiivisten sovellusten yksilöimiseksi, joilla voi olla merkittävää sosioekonomista vaikutusta ja/tai investointipotentiaalia, ja tarkasteltava taajuustarpeita tällaisia sovelluksia varten sekä harkittava tarvittaessa riittävien taajuuksien osoittamista tällaisten sovellusten käyttöön yhdenmukaistetuin teknisin ehdoin ja mahdollisimman kevyin hallinnollisin menettelyin.
5. Jäsenvaltioiden on yhteistyössä komission kanssa pyrittävä varmistamaan tarvittavat taajuusalueet ohjelma- ja tapahtumatuotannolle (PMSE) sisämarkkinoiden yhdentymiskehityksen ja kulttuurin saatavuuden parantamista koskevien unionin tavoitteiden mukaisesti.
6. Jäsenvaltioiden ja komission on pyrittävä varmistamaan, että radiotaajuustunnistusta (RFID) ja muita esineiden internetin langattomia viestintäteknologioita varten on käytettävissä taajuuksia, ja niiden on tehtävä yhteistyötä edistääkseen esineiden internetiin liittyvän viestinnän taajuuksien jakamista koskevien standardien kehittämistä ja taajuuksien jakamisen yhdenmukaistamista kaikissa jäsenvaltioissa.
9 artikla
Kartoitus
1. Toteutetaan kartoitus, joka koskee taajuuksien nykyistä käyttöä sekä kaupallisiin että julkisiin tarkoituksiin.
Kartoituksen tavoitteet ovat seuraavat:
a)
sen perusteella voidaan yksilöidä ne taajuusalueet, joilla on mahdollista tehostaa taajuuksien nykyistä käyttöä;
b)
kartoitus auttaa yksilöimään taajuuskaistat, jotka voitaisiin jakaa uudelleen, sekä mahdollisuudet taajuuksien yhteiskäyttöön tässä päätöksessä esitettyjen unionin politiikkojen tukemiseksi ottaen kuitenkin samalla huomioon kuluttajien ja operaattorien suunnalta tulevaan kysyntään pohjautuvat tulevat taajuustarpeet sekä mahdollisuudet vastata näihin tarpeisiin;
c)
kartoituksesta on apua tutkittaessa taajuuksien erityyppistä käyttöä sekä yksityisten että julkisten käyttäjien osalta;
d)
kartoituksen avulla voidaan yksilöidä taajuuskaistoja, joita voitaisiin jakaa tai osoittaa uudelleen toiseen käyttötarkoitukseen niiden käytön tehostamiseksi, innovoinnin edistämiseksi ja kilpailun lisäämiseksi sisämarkkinoilla, ja voidaan tutkia uusia keinoja taajuuksien yhteiskäytölle niin yksityisiä kuin julkisiakin käyttäjiä hyödyttävällä tavalla ottaen samalla huomioon jakamisesta tai toiseen käyttötarkoitukseen uudelleen osoittamisesta aiheutuvat mahdolliset myönteiset ja kielteiset vaikutukset kyseisten taajuuskaistojen ja niiden lähitaajuuksien nykyisiin käyttäjiin.
2. Jotta varmistettaisiin tämän artiklan 1 kohdan yhdenmukainen täytäntöönpano, komissio, joka ottaa mahdollisimman tarkasti huomioon radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän näkemykset, hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä 1 päivään heinäkuuta 2013 mennessä:
a)
laatiakseen käytännön menettelytavat ja yhdenmukaiset mallit, joita jäsenvaltiot käyttävät kootessaan ja toimittaessaan komissiolle tietoja taajuuksien nykyisestä käytöstä, edellyttäen, että niissä noudatetaan päätöksen N:o 676/2002/EY 8 artiklan mukaisia, liikesalaisuuksia koskevia sääntöjä ja jäsenvaltioiden oikeutta olla luovuttamatta luottamuksellisia tietoja, ottaen huomioon pyrkimys mahdollisimman vähäisiin hallinnollisiin rasitteisiin sekä muista unionin säännöksistä johtuvat jäsenvaltioiden nykyiset velvoitteet, erityisesti velvoite toimittaa yksityiskohtaisia tietoja;
b)
laatiakseen menetelmät, joilla tutkitaan teknologian kehityssuuntauksia sekä taajuuksien tulevia tarpeita ja kysyntää tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvilla unionin politiikka-aloilla erityisesti sellaisten palvelujen osalta, joita voitaisiin käyttää 400 MHz:n ja 6 GHz:n välisellä taajuusalueella, tarkoituksena määrittää taajuuksien kehittyviä ja mahdollisesti merkityksellisiä käyttömahdollisuuksia.
Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.
3. Komissio hallinnoi 1 kohdassa tarkoitettua kartoitusta 2 kohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti.
4. Komission on tehtävä tutkimus teknologian kehityssuuntauksista sekä tulevista taajuuksien tarpeista ja kysynnästä 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän tutkimuksen tuloksista.
10 artikla
Kansainväliset neuvottelut
1. Taajuuskysymyksiin liittyvissä kansainvälisissä neuvotteluissa noudatetaan seuraavia periaatteita:
a)
jos kansainvälisten neuvottelujen kohde kuuluu unionin toimivallan piiriin, unionin kanta muodostetaan unionin lainsäädännön mukaisesti;
b)
jos kansainvälisten neuvottelujen kohde kuuluu osittain unionin ja osittain jäsenvaltioiden toimivallan piiriin, unionin ja jäsenvaltioiden kesken pyritään muodostamaan yhteinen kanta vilpittömän yhteistyön periaatteen edellyttämällä tavalla.
Sovellettaessa ensimmäisen kohdan b alakohtaa unioni ja jäsenvaltiot toimivat yhteistyössä noudattaen unionin ja sen jäsenvaltioiden kansainvälistä edustusta koskevaa yhtenäisyyden periaatetta.
2. Unionin on pyynnöstä annettava jäsenvaltioille oikeudellista, poliittista ja teknistä tukea taajuuskoordinointikysymysten ratkaisemiseksi unionin naapurimaiden, myös jäsenehdokasmaiden ja liittyvien maiden kanssa, niin, että asianomaiset jäsenvaltiot voivat noudattaa unionin lainsäädännöstä johtuvia velvoitteitaan. Antaessaan tällaista apua unioni käyttää kaikkia oikeudellisia ja poliittisia valtuuksiaan unionin politiikkojen täytäntöönpanon edistämiseksi.
Unionin on taajuuspoliittisten tavoitteidensa turvaamiseksi tuettava myös unionin ulkopuolisten maiden pyrkimyksiä hallinnoida taajuuksia tavalla, joka sopii yhteen unionin taajuushallinnon tavoitteiden kanssa.
3. Jäsenvaltioita sitovat niille unionin oikeudessa asetetut velvoitteet niiden neuvotellessa kolmansien maiden kanssa kahden- tai monenvälisesti. Allekirjoittaessaan ja muutoin hyväksyessään taajuuksiin liittyviä kansainvälisiä velvoitteita, jäsenvaltioiden on liitettävä allekirjoitukseensa tai muuhun hyväksymisasiakirjaan yhteinen julistus, jossa niiden todetaan panevan täytäntöön kyseiset kansainväliset sopimukset tai sitoumukset niille Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa asetettujen velvoitteiden mukaisesti.
11 artikla
Eri elinten yhteistyö
1. Komission ja jäsenvaltioiden on yhteistyössä pyrittävä parantamaan nykyistä institutionaalista asetelmaa taajuushallinnon unionin tason koordinoinnin edistämiseksi muun muassa kahta tai useampaa jäsenvaltiota suoraan koskevissa asioissa tavoitteenaan kehittää sisämarkkinoita ja varmistaa, että unionin taajuuspoliittiset tavoitteet saavutetaan kokonaisuudessaan.
2. Komission ja jäsenvaltioiden on kannustettava standardointielimiä, CEPT:tä, komission yhteistä tutkimuskeskusta ja kaikkia asiaan kuuluvia osapuolia tekemään tiivistä yhteistyötä teknisissä kysymyksissä taajuuksien tehokkaan käytön edistämiseksi. Tätä varten niiden on ylläpidettävä johdonmukaisia yhteyksiä taajuuksien hallinnoinnin ja standardoinnin välillä tavalla, joka edistää sisämarkkinoita.
12 artikla
Julkinen kuuleminen
Komission on tarvittaessa järjestettävä julkisia kuulemisia kerätäkseen tietoonsa kaikkien intressitahojen ja suuren yleisön näkemykset taajuuksien käytöstä unionissa.
13 artikla
Komiteamenettely
1. Komissiota avustaa päätöksellä N:o 676/2002/EY perustettu Euroopan radiotaajuuskomitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Jos komitea ei anna lausuntoa, komissio ei hyväksy ehdotusta täytäntöönpanosäädökseksi ja sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklan 4 kohdan kolmatta alakohtaa.
14 artikla
Poliittisten suuntaviivojen ja tavoitteiden noudattaminen
Jäsenvaltioiden on noudatettava tässä päätöksessä säädettyjä poliittisia suuntaviivoja ja tavoitteita viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2015, ellei siinä toisin säädetä.
15 artikla
Raportointi ja uudelleentarkastelu
Komissio raportoi viimeistään 10 päivänä huhtikuuta 2014 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen nojalla käynnistetystä toiminnasta ja toteutetuista toimenpiteistä.
Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen tämän päätöksen soveltamisen tarkastelemiseksi.
Komissio tarkastelee tämän päätöksen soveltamista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.
16 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
17 artikla
Osoitus
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Strasbourgissa 14 päivänä maaliskuuta 2012.