РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 478/2010 НА КОМИСИЯТА
от 1 юни 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване
(1)
На 8 септември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за започване“), Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република („КНР“), Република Корея („Корея“) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите държави“).
(2)
Процедурата стартира в отговор на подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-долу „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на прежди с висока здравина от полиестери, които съставляват основен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на прежди с висока здравина от полиестери в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае откриването на разследване.
1.2. Засегнати от процедурата страни
(3)
Комисията официално извести за започването на процедурата подалите жалбата производители от Съюза, другите известни ѝ производители от Съюза, производителите износители, вносителите, потребителите, другите страни, за които е известно, че са засегнати от нея, както и представители на КНР, Корея и Тайван. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок.
(4)
Жалбоподателят, други производители от Съюза, производители износители от КНР, Корея и Тайван, вносители и потребители представиха становищата си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, пожелали това и доказали, че са налице особени основания те да бъдат изслушани.
(5)
Поради видимо високия брой производители износители от КНР и Корея и вносители на разглеждания продукт, в известието за откриване на процедурата се предвиждаше да се използва представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и, ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни ѝ производители износители от КНР и Корея и вносители в Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображения 22-27 по-долу, единадесет производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Що се отнася до Корея, четирима производители износители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка.
(7)
Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители износители, Комисията подбра представителна извадка от трима производители износители от КНР или групи свързани дружества с най-голям обем на износ за Съюза. Проведени бяха консултации с всички производители износители, както и с тяхното сдружение и с властите на КНР, като всички изразиха съгласието си с подбора на извадката.
(8)
В случая с Корея само четирима производители износители предоставиха исканата информация във връзка с изготвянето на представителната извадка. Предвид ниския брой производители износители, заявили своето желание да сътрудничат, бе решено, че не е необходимо използването на представителна извадка.
(9)
За да даде възможност на производителите износители от КНР да представят заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), или за индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати формуляри за заявления на включените в извадката производители износители от КНР и на производителите износители, поискали такива формуляри с намерението да кандидатстват за индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(10)
Комисията оповести официално заключенията от процедурата по предоставяне на ТДПИ пред засегнатите производители износители от КНР, властите на КНР и жалбоподателите. Предоставена им бе също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице особени основания да бъдат изслушани.
(11)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент. Преценено бе обаче, че индивидуалното разследване на засегнатите производители износители би довело до допълнителните посещения на място и специфичен анализ и поради тази причина би било неоправдано обременително и би попречило на своевременното приключване на разследването. Поради това беше направено временно заключение, че искането за индивидуално разследване на споменатите производители износители не може да бъде удовлетворено.
(12)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за започване срок, а именно четирима производители в Съюза, десет вносители и 68 потребители.
(13)
Получени бяха отговори от производителите в Съюза, подали жалбата, и от още един производител в Съюза, който оказа съдействие на настоящото разследване, двама несвързани вносители и 33 потребители.
(14)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Brilen SA, Barbastro, Испания,
-
Performance Fibers, Bascharage, Люксембург и свързаните с него дружества Performance Fibers Longlaville, Longwy, Франция; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Германия; Performance Fibers, Bobingen, Германия; Performance Fibers, Guben, Германия,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Германия,
-
Sioen, Mouscron, Белгия.
Вносители в Съюза:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Германия.
Потребители в Съюза:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Румъния,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Германия,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Франция,
-
Mitas AS, Prague, Чешка република.
Производители износители от КНР:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Производители износители от Корея:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc, Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul.
Производители износители от Тайван:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Свързани вносители в Съюза:
-
Hyosung Luxembourg SA, Люксембург.
Производители в държавата аналог:
-
Performance Fibers, Inc. и Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, САЩ.
1.3. Разследван период
(15)
Разследването за дъмпинг и вреда обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт са прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-долу „разглежданият продукт“ или „ПВЗ“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(17)
Разглежданият продукт се отличава с нестандартни свойства и се използва за различни приложения, като например подсилване на гуми, широка гама от изделия, конвейерни ленти, въжета, предпазни колани, платна и геосинтетични продукти.
(18)
В хода на разследването някои страни заявиха, че преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. влакна с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“) - следва да се изключат от обхвата на разследването. Те твърдяха, че HMLS притежават различни характеристики и приложения в сравнение с други ПВЗ.
(19)
Разследването обаче показа, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с други ПВЗ (например, еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи базисни физични и химични характеристики. Поради това те се разглеждат като един и същ продукт.
2.2. Сходен продукт
(20)
По отношение на продукта, изнасян от КНР, Корея и Тайван за Съюза, и продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Корея и Тайван, а също и в КНР от китайския производител износител, комуто е предоставено ТДПИ, както и по отношение на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите в Съюза, бе установено, че притежават едни и същи базисни физични и технически характеристики, а също и еднакви употреби. Поради това те условно се считат за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на вносители
(21)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители, в известието за започване беше предвидено да се подбере представителна извадка за вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. След проучване на представената информация обаче и предвид малкия брой вносители, изразили готовност да съдействат, беше решено, че не е необходимо да бъде изготвена такава представителна извадка.
3.2. Представителна извадка на производители износители от КНР
(22)
С оглед на големия брой производители износители от КНР, в известието за започване на процедура за определяне на дъмпинга беше предвидено да се подбере представителна извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент.
(23)
С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и - ако това е така - да подбере такава, от всички производители износители от КНР беше поискано да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за износа и продажбите си на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството на разглеждания продукт, и за имената и дейностите на всички свързани дружества, участващи в производството и/или продажбата на разглеждания продукт.
(24)
С оглед подбора на представителната извадка бяха направени консултации и с властите на КНР и с организацията на производителите, а именно Китайската търговска камера за внос и износ на текстилни изделия.
3.2.1. Предварителен подбор на оказващи съдействие производители износители
(25)
Общо единадесет производители износители, включително групи от свързани дружества в КНР, се отзоваха и предоставиха изисканата информация в рамките на срока, определен в известието за започване. Всички те докладваха за внос на разглеждания продукт в Съюза по време на РП и изразиха желание да участват в представителната извадка. В резултат, тези единадесет производители износители бяха разглеждани като съдействащи на настоящото разследване („оказващи съдействие производители износители“).
(26)
Производителите износители, които не заявиха своя интерес в рамките на гореупоменатия срок или не представиха изисканата информация навреме, бяха счетени за неоказали съдействие на разследването. Сравнението между данните за вноса, с които разполага Евростат, и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза през РП, докладван от посочените в съображение 25 дружества, сочи, че съдействието от страна на китайските производители износители е било на много високо ниво, както е посочено в съображение 73 по-долу.
3.2.2. Подбор на представителната извадка на оказващи съдействие производители износители от КНР
(27)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа на ПВЗ за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната извадка се състои от три дружества или групи от свързани дружества, представляващи повече от 65 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации и бе получено съгласието на всички засегнати производители износители, а също и на тяхната асоциация и властите в КНР, във връзка с подбора на извадката.
3.3. Индивидуално разследване
(28)
Двама производители износители, които не бяха включени в извадката, тъй като не отговаряха на критериите, предвидени в член 17, параграф 1 от основния регламент, поискаха определяне на индивидуален дъмпингов марж съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент.
(29)
Както е посочено в съображение 27 по-горе, извадката беше ограничена до разумен брой дружества, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Дружествата, проучени в рамките на разследването за дъмпинг по отношение на засегнатите държави, са изброени в съображение 14 по-горе. С оглед на предвидените да бъдат извършени поредица от посещения за проверка в тези дружества, която в случая с КНР включваше проверка на заявленията за предоставяне на статут за ТДПИ и на отговорите на антидъмпинговия въпросник, беше преценено, че индивидуалните разследвания биха обременили прекомерно разследването и биха попречили на своевременното му приключване.
(30)
Поради това бе направено временно заключение, че двете искания за индивидуално разследване не могат да бъдат удовлетворени.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Обща методология
(31)
Изложената по-долу обща методология бе приложена спрямо всички производители износители от Корея, Тайван, производителя износител от КНР, ползващ се с ТДПИ и, като бе взето под внимание понятието държава аналог, също и спрямо другите двама включени в извадката производители износители от КНР, които не се ползват с ТДПИ. Поради това представените констатации относно дъмпинга по отношение на всяка от държавите, засегнати от настоящото разследване, описват само онова, което е специфично за всяка държава износител.
4.1.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки отделен производител износител, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на или по-голям от 5 % от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове продукти, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби, които са идентични или пряко сравними с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид продукт, продаван от засегнатите производители износители на вътрешния пазар, за който беше констатирано, че е пряко сравним с вида, продаван за износ за Съюза, се определяше дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид продукт бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществявани от отделните дружества, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне за всеки вид продукт на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид продукт, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид продукт поотделно бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар от въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид продукт представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид продукт или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби от въпросния вид.
(38)
Когато всички видове от продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(39)
По отношение на продажбите на видове продукти, осъществявани не при обичайни търговски условия, а също и по отношение на видовете продукти, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва конструирана нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от засегнатите оказали съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, в рамките на обичайната търговска дейност, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, обявените производствени разходи и ТОА разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалната стойност.
4.1.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи, при които разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
В случаите, в които продажбите са били извършвани с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цената, на която внесените продукти са били препродадени за първи път на независими клиенти. В тези случаи бяха извършени корекции по отношение на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, в т.ч. мита и такси, а също и приемлив марж, съответстващ на ТОА разходите и на печалбата. Използвани бяха собствените ТОА разходи на свързания вносител и бе определен приемлив марж на печалбата въз основа на този, който според данните от разследването е бил достигнат от независимия вносител на разглеждания продукт.
4.1.3. Сравнение
(43)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(44)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти.
4.1.4. Дъмпингов марж
(45)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за всеки оказал съдействие производител износител на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
4.2. КНР
4.2.1. Оценка на заявлението за ТДПИ
(46)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от КНР, нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производители износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(47)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу, единствено с цел улеснение на справките:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
фирмите разполагат с един-единствен пакет от счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за фалита и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарен курс.
(48)
Всички включени в представителната извадка дружества поискаха ТДПИ и попълниха формуляра за заявление ТДПИ в указания срок. Комисията анализира и провери информацията, предоставена във формулярите за заявление и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на въпросните дружества.
(49)
В резултат на проверката бе установено, че двама включени в извадката производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(50)
По-специално един включен в извадката производител износител не отговаряше на изискванията на критерии 1-3. На първо място, той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, като например ограничението за продаване на определен обем от разглеждания продукт на вътрешния пазар. На второ място, той не доказа, че счетоводната му документация е била подложена на одит в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Разследването очерта определен брой несъответствия и недостатъци в счетоводството на заявителя и извади наяве някои нарушения на принципите на МСС. И на последно място, установени бяха деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(51)
Другият включен в извадката производител износител не можа да докаже, че отговаря на критерии 1 и 3. Той не можа да докаже, че решенията му са били вземани в отговор на сигнали от пазара и без съществена намеса от страна на държавата, тъй като се оказа, че са били прилагани ограничения по отношение на неговата търговска дейност, сходни с посочените в съображение 50 по-горе, и че, въпреки съществуването на сертифициране от страна на държавата, не е била внесена част от неговия капитал. Бяха установени и деформации, пренесени от предходната система на непазарна икономика, под формата на неправилна оценка на правото на използване на земи.
(52)
Един включен в извадката производител износител доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и можа да се сдобие със статут, позволяващ ТДПИ.
4.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(53)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, по целесъобразност се въвежда мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да се ползват с индивидуално третиране.
(54)
Тези критерии са накратко обобщени по-долу единствено с цел улеснение на справките:
1.
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно;
3.
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, или са малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(55)
Включените в извадката производители износители, които не отговаряха на критериите за ТДПИ, бяха подали и заявление за ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(56)
Въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните двама включени в извадката производители износители от КНР отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Държава аналог
(57)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент при икономики в преход нормалната стойност за производители износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да се определи въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(58)
В известието за започване на процедурата Съединените американски щати (САЩ) бяха предложени като подходяща държава аналог с оглед определяне на нормалната стойност за КНР. Комисията покани всички заинтересовани страни да изразят мнение по това предложение.
(59)
Голям брой страни възразиха срещу това предложение и предложиха да бъдат използвани за тази цел Тайван или Корея, тъй като считаха, че тези държави са по-подходящи. Съответните доводи, изтъкнати в подкрепа на това предложение, бяха, както следва:
а)
производственият процес и разходи в САЩ съществено се различават от тези в КНР, тъй като използваният в САЩ машинен парк е физически и морално остарял, докато оборудването, използвано от по-голямата част от китайските производители, е модерно и се основава на най-новите технологии. Повечето китайски, тайвански и корейски производители износители използват новата едностъпкова технология на производство, която ги прави по-ефективни в сравнение с техните колеги от САЩ;
б)
обстоятелството, че по отношение на тайванските и корейските износители се твърди, че са прилагали дъмпинг, не е от значение при избора на подходяща държава аналог;
в)
жалбоподателите имат свързани дружества в САЩ и не би било целесъобразно нормалната стойност да бъде изчислена въз основа на информацията, предоставена от тези свързани дружества;
г)
условията на конкуренция в САЩ се различават от преобладаващите в КНР. Пазарът в САЩ на практика е монополизиран от един производител, докато Тайван и Корея имат по-голям брой местни производители, какъвто е случаят и в КНР.
(60)
Комисията проучи горните коментари и прецени, че те като цяло са меродавни при избора на държава аналог. След това тя проучи въпроса дали Тайван или Корея са подходящи, за да бъдат евентуално избрани за трета държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност за КНР.
(61)
Разследването показа по-специално, че Тайван е с по-голяма степен на сравнимост на крайните продукти с КНР. Отбелязано бе, че производителите износители от Тайван имат свое присъствие и в КНР чрез свързани производители и че по същество те развиват дейност и в двете държави при сходни условия.
(62)
На тази основа бе счетено за по-подходящо да се използва Тайван като държава аналог при определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(63)
След избора на Тайван за държава аналог нормалната стойност бе изчислена въз основа на данните, проверени в помещенията на тайванските производители износители, оказали пълно съдействие на разследването. Нормалната стойност се основаваше на цената, платена или подлежаща на плащане при осъществени продажби на вътрешния пазар в Тайван за сравними видове от продукта, ако бъде преценено, че същите са били извършени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Такъв беше случаят при някои от изнесените видове от продукта.
4.2.4. Нормална стойност
4.2.4.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(64)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на включения в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ, са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период цени от независими клиенти на вътрешния пазар в КНР, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(65)
По отношение на продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайните търговски условия, а също и по отношение на видовете от продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана, както е посочено в съображение 40 по-горе.
4.2.4.2. Включени в извадката производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(66)
Както се посочва в съображения 57-63 по-горе, нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябваше да бъде определена въз основа на цената или конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика, в конкретния случай - Тайван.
(67)
По отношение на другите видове от изнесения продукт, които не са били продадени при обичайни търговски условия в Тайван или не са били продадени в представителни количества от тайванските производители на техния вътрешен пазар, се наложи да бъде конструирана нормалната стойност. Нормалната стойност бе конструирана според посоченото в съображение 40 по-горе.
4.2.5. Експортна цена
(68)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, бяха направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.2.6. Сравнение
(69)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисиони, отстъпките, рабатите и непрякото облагане.
4.2.7. Дъмпингови маржове
4.2.7.1. За включените в извадката производители износители
(70)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност на всеки вид от продукта бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(71)
На тази основа временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. За другите оказали съдействие производители износители
(72)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж бе установен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, като не бе взет под внимание маржът на производителя износител с нулев дъмпингов марж. На това основание дъмпинговият марж, изчислен за оказващите съдействие дружества, които не са включени в представителната извадка, бе временно определен на 8,9 %.
(73)
По отношение на всички други износители от КНР Комисията първо определи нивото на съдействие. Направена бе съпоставка между общите количества на износа на всички оказващи съдействие производители износители, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадката, и общото количество на внесените продукти от КНР според статистиката на Евростат за вноса. Установеният процент на сътрудничество бе 100 %. На тази основа нивото на сътрудничество бе оценено като високо и съответно бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказващите съдействие производители износители да се установи на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за включените в извадката производители износители.
(74)
На тази основа нивото на дъмпинга в национален мащаб бе временно определено на 9,3 %.
4.3. Корея
4.3.1. Нормална стойност
(75)
Установено бе, че по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на продадените за износ в Съюза видове от продукта и от четирите разследвани дружества са били осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Корея цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(76)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не при обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродавани в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И четирите разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. Нормалната стойност бе конструирана по начина, указан в съображение 40 по-горе.
4.3.2. Експортна цена
(77)
Част от продажбите за износ на един производител износител са били направени непосредствено на свързан вносител в Съюза. Поради това експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които продуктите са били препродадени за първи път на независим купувач и в съответствие с описаната в съображение 42 по-горе методология.
(78)
Останалият износ на разглеждания продукт от споменатия производител износител и всички продажби за износ на другите трима производители износители са били извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. За тези продажби експортната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.3.3. Сравнение
(79)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(80)
И четирите разследвани дружества поискаха корекция във връзка с възстановяването на митото в съответствие с член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент с аргумента, че вносните такси според тях са били дължими за сходния продукт, предназначен за потребление в държавата износител, но са били възстановени или не са били платени, когато продуктът е бил продаван за износ за Съюза.
(81)
Това искане бе счетено за неоснователно, тъй като и четирите дружества не бяха в състояние да докажат, че възстановените на дружествата вносни такси са били свързани с износа на разглеждания продукт за Съюза.
4.3.4. Дъмпингови маржове
(82)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(83)
На тази основа бе установено, че дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Общността, преди облагане с мито, на всички засегнати производители износители от Корея, са под прага de minimis от 2 % по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент.
(84)
Следва да се отбележи, че четиримата корейски производители износители представляват целият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По тази причина временно бе направено заключението, че приемането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Корея не е обосновано.
(85)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Корея ще трябва да бъде прекратена.
4.4. Тайван
4.4.1. Нормална стойност
(86)
За по-голямата част от продажбите на вътрешния пазар на видовете от продукта, продадени за износ за Съюза от двете разследвани дружества, бе установено, че са осъществени в представителни количества и при обичайни търговски условия. Нормалната стойност за тези видове от продукта се основаваше на действително платените или подлежащи на плащане по време на разследвания период от независими клиенти на вътрешния пазар в Тайван цени, в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
(87)
За продажбите на видовете от продукта, осъществени не в обичайни търговски условия, а също и за видовете от продукта, непродадени в представителни количества на вътрешния пазар, се наложи нормалната стойност да бъде конструирана. И двете разследвани дружества имаха продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта, които не са били направени в представителни количества или при обичайни търговски условия. В тези случаи нормалната стойност бе конструирана в съответствие със съображение 40 по-горе.
4.4.2. Експортна цена
(88)
Всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от двамата оказващи съдействие производители износители на пазара на Съюза, бяха извършени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - на основата на действително платените или подлежащи на плащане цени.
4.4.3. Сравнение
(89)
С цел да се гарантира справедливо сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха направени надлежни отстъпки под формата на корекции за разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Въз основа на това за всички разследвани производители износители, където е приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в транспортните разходи, океанското навло и застрахователните разходи, разходите за обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити, комисионите, отстъпките и рабатите.
4.4.4. Дъмпингови маржове
(90)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент, за всяко дружество определената за всеки вид от продукта среднопретеглена нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена на всеки съответен вид от продукта.
(91)
На тази основа дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на вноса на границата на Съюза, преди облагането с мито, бяха следните:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis.
(92)
По отношение на вноса с произход от Тайван следва да се отбележи, че двамата оказващи съдействие производители износители представляваха всичкият износ с произход от посочената държава според данните на Евростат за вноса. По отношение на Тайван бе установен дъмпингов марж в национален мащаб. Установено бе, че този дъмпингов марж в национален мащаб е под прага de minimis от 2 %, предвиден в член 9, параграф 3 от основния регламент. На тази основа временно бе направено заключението, че налагането на антидъмпингови мерки по отношение на вноса с произход от Тайван не е обосновано.
(93)
Ако тези констатации бъдат потвърдени от по-нататъшния ход на разследването, процедурата по отношение на Тайван ще трябва да бъде прекратена.
5. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
5.1. Продукция на Съюза
(94)
Цялата налична информация относно производителите на Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди и след започването на разследването, беше използвана за установяване на общата продукция на Съюза.
(95)
Въз основа на тази информация общата продукция на Съюза бе оценена на около 121 000 t по време на РП. Това количество включва продукцията на всички производители в Съюза, които заявиха своя интерес в рамките на процедурата, и продукцията по разчетни данни на производителите, които останаха неутрални по време на процедурата („неутрални производители“). При липсата на друга информация, при определянето на общата продукция и потребление на Съюза бяха използвани посочените в жалбата данни, отнасящи се до неутралните производители. Неутралните производители съставляваха около 22 % от общата продукция на Съюза по време на РП. Нито един известен производител в Съюза не остана неутрален, нито възрази срещу започването на разследването.
(96)
Обемът на произведената продукция от производителите на Съюза, които подкрепиха жалбата, възлизаше на 94 000 t през РП, което представлява около 78 % от разчетните данни за общата продукция на Съюза.
5.2. Дефиниране на промишлеността на Съюза
(97)
Както бе споменато в съображение 96 по-горе, разследването показа, че производителите в Съюза, които подкрепиха жалбата и изразиха съгласие да окажат съдействие при разследването, представляват около 78 % от общата продукция на Съюза през РП. Поради това се счита, че тези производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
6. ВРЕДА
6.1. Потребление на Съюза
(98)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, в т.ч. разчетните данни за продажбите на неутралните производители.
(99)
Както бе споменато в съображение 95 по-горе, при липсата на всякаква друга информация за продукцията и продажбите на ПВЗ на неутралните производители по време на разглеждания период, в замяна бяха използвани съдържащите се в жалбата данни, касаещи тези производители.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(100)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % по време на разглеждания период. Установено бе, че потреблението първо е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 22 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП бе вследствие по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
6.2. Внос в Съюза от засегнатите държави
6.2.1. Кумулативна оценка на ефекта от вноса от засегнатите държави
(101)
Комисията проучи въпроса дали вносът на ПВЗ с произход от КНР, Корея и Тайван следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(102)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както бе споменато по-горе, временно бе направено заключението, че нито тайванският, нито корейският внос са били осъществявани на дъмпингови цени по време на РП.
(103)
Поради това временно бе направено заключението, че въздействието на вноса от Корея и Тайван не следва да се кумулира с дъмпинговия внос от КНР.
6.2.2. Дъмпингов внос от КНР
(104)
Трябва да се отбележи, че за един включен в извадката производител износител от КНР не се установи да извършва дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза. Съответно неговият износ следва да бъде изключен от анализа, отнасящ се до развитието на дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза.
(105)
Но с цел избягване на възможността за разкриване на чувствителна бизнес информация, отнасяща се до този производител, беше преценено, че е уместно, по съображения за поверителност, от представените по-долу публично достъпни данни, като данните на Евростат, да не се изключат данните на износителя, за който не е установено да извършва дъмпинг на пазара на Съюза.
(106)
Поради това първата таблица по-долу съдържа данни за целия внос на ПВЗ с произход от КНР, докато втората таблица съдържа индексирани данни за дъмпинговия внос на пазара на Съюза през разглеждания период.
Таблица 2a
Общ обем на вноса от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Индекс
100
147
261
317
301
Пазарен дял
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Индекс
100
139
217
291
323
Цени (EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Индекс
100
87
81
84
83
Източник: Евростат.
(107)
Общият обем на вноса от КНР през разглеждания период рязко се утрои, докато в същото време средните цени на вноса отбелязаха спад от 17 %. В резултат на това пазарният му дял значително нарасна от 7,3 % през 2005 г. на 23,6 % през РП. Разследването показа, че дори в интервала между 2007 г. и РП, когато потреблението е намаляло с 22 %, обемът на вноса от КНР е нараснал с 15 %, което е довело до увеличение от 7,7 процентни пункта на неговия пазарен дял.
6.2.2.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
Таблица 2б
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
Индекс
100
240
582
728
714
Пазарен дял
Индекс
100
227
485
667
768
Цени (EUR/t)
Индекс
100
67
61
63
61
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(108)
Обемът на дъмпинговия внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, което е довело до повече от седемкратно увеличение на пазарния му дял. Освен това разследването показа, че въпреки спада в потреблението в интервала между 2007 г. и РП, пазарният дял на дъмпинговия внос е отбелязал значителен ръст по време на РП.
(109)
Средните цени на дъмпинговия внос от КНР са отбелязали спад с 39 % през разглеждания период, подбивайки цените на промишлеността на Съюза по време на РП, както е пояснено по-долу в съображение 112.
6.2.2.2. Подбиване на цените
(110)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на промишлеността на Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите митни сборове и разходите, последващи вноса.
(111)
Съдействието от страна на китайските износители бе на високо ниво и обхвана 69 % от общия обем на износа от КНР за Съюза по време на РП. Предвид обстоятелството, че за един китайски производител износител бе установено, че не е извършвал дъмпинг със своите продукти на пазара на Съюза, неговият внос не бе взет под внимание за целите на анализа на подбиването на цените.
(112)
Сравнението показа, че по време на РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР, продаден в Съюза, е подбил цените на промишлеността на Съюза с 24,2 %.
6.3. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
6.3.1. Предварителни бележки
(113)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до края на РП.
6.3.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 3
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Производство (в тонове)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Индекс
100
100
99
86
64
Капацитет (в тонове)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Индекс
100
100
100
97
90
Използване на капацитета
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Индекс
100
100
100
88
72
Източник: Отговори на въпросника.
(114)
Както е показано на горната таблица, производственият обем, реализиран от промишлеността на Съюза, е отбелязал спад с 36 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че въпреки отбелязания ръст от 20 % в потреблението на Съюза в периода 2005-2007 г., производството на промишлеността на Съюза е останало стабилно през посочения период, докато в интервала между 2007 г. и РП то е спаднало значително, успоредно със спада в потреблението на Съюза.
(115)
Промишлеността на Съюза е свила производствения си капацитет до около 144 000 тона по време на РП. Независимо от това, предвид стагнацията в продажбите и намаляващите производствени обеми, използването на наличния капацитет е намаляло от 91 % през 2005 г. на 65 % през РП. Най-голям спад е бил отбелязан в интервала между 2007 г. и РП.
6.3.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до продадения обем на първия независим клиент на пазара на Съюза.
Таблица 4
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Индекс
100
101
104
88
71
Пазарен дял
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Индекс
100
95
87
81
77
Източник: Отговори на въпросника.
(117)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза се е увеличил само с 4 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Нещо повече, през остатъка от разглеждания период, докато потреблението на Съюза е спаднало с 22 %, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал още повече, а именно с 31 %. Съответно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е отбелязал продължителен и значителен спад, а загубата на пазарен дял е възлязла на 11,9 процентни пункта през разглеждания период.
6.3.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
(118)
Средните продажни цени франко завода на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали с 9 % през разглеждания период. Най-голям спад е бил регистриран в интервала между 2007 г. и РП, което съвпада с внезапния ръст на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР. Като последица от това, въпреки ръста на цените на суровините, промишлеността на Съюза се е наложило да намали своите продажни цени, по-специално по време на РП.
Таблица 5
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена (EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Индекс
100
100
99
97
91
Източник: Отговори на въпросника.
(119)
В действителност бе установено, че средните производствени разходи на промишлеността на Съюза са нараснали с 6 % между 2005 г. и РП главно поради увеличение на цената на РЕТ мленките, които са основната суровина, използвана при производството на ПВЗ. Средната цена на PET мленките се е увеличила с 12 % в периода 2005-2008 г., след което е намаляла до ниво, равняващо се на преобладавалото през 2005 г. По време на същия период обаче промишлеността на Съюза е била принудена да задържи продажните си цени на ниски нива, за да бъде конкурентоспособна на дъмпинговия внос на ниски цени. Съответно продажните цени на промишлеността на Съюза са били значително под техните производствени разходи по време на РП.
6.3.5. Складови наличности
(120)
Складовите наличности са съставлявали около 15 % от производствения обем през РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е намалила с 9 % нивото на складовите си наличности, особено в интервала между 2007 г. и РП. Това намаление на складовите наличности обаче следва да се разглежда в светлината на по-ниското ниво на стопанска активност след свиването на промишлеността на Съюза.
Таблица 6
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Складови наличности (в тонове)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Индекс
100
112
116
112
91
Източник: Отговори на въпросника.
6.3.6. Заетост, заплати и производителност
Таблица 7
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Индекс на заетостта - пълно работно време (ПРВ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Индекс
100
99
96
87
77
Разходи за труд (EUR/при пълно работно време)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Индекс
100
102
102
118
106
Производителност (тона) при пълно работно време)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Индекс
100
101
102
99
84
Източник: Отговори на въпросника.
(121)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза, числеността на работниците бе съществено намалена с 23 % през разглеждания период. Намалението на производителността следва да се разглежда в светлината на общото свиване на стопанската дейност, при което намалението на числеността на работниците следва спада в производството едва с известно забавяне. Що се отнася до разходите за труд, те се увеличават слабо с 6 % през разглеждания период.
6.3.7. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Таблица 8
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Рентабилност
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Индекс
100
-22
-37
- 378
- 438
Паричен поток в хиляди евро
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Индекс
100
-9
5
- 120
- 141
Инвестиции в хиляди евро
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Индекс
100
49
123
19
11
Възвръщаемост на инвестициите
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Индекс
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Източник: Отговори на въпросника.
(122)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на чистата печалба, преди облагането с данъци, от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала рязко намаление от печалба в размер на 3 % през 2005 до загуба в размер на 13,3 % през РП. Въпреки обстоятелството, че потреблението на Съюза е отбелязало възходяща тенденция в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от това благоприятно развитие поради дъмпинговия внос на ниски цени от страна на КНР.
(123)
Динамиката на паричния поток, отразяващ способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, в голяма степен съответства на динамиката на рентабилността. Вследствие на това паричният поток бележи съществено намаление през разглеждания период. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, където се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съгласие с неблагоприятните резултати, постигнати от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(124)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е станала ограничена, тъй като паричният поток значително се е влошил през разглеждания период. Като последица от това инвестициите са отбелязали спад с 89 % през разглеждания период.
6.3.8. Ръст
(125)
Докато потреблението на Съюза е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., промишлеността на Съюза е успяла да увеличи обема на продажбите си на пазара на Съюза само с 4 %, като по този начин не му е дала възможност да се възползва от разширяването на потреблението в Съюза. Когато разглеждаме развитието през разглеждания период, спадът от 29 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ярко изразен в сравнение с наблюдаваното намаление от 7 % в потреблението на Съюза. Вследствие на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял съществено с 12 процентни пункта през същия период.
6.3.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(126)
Дъмпинговите маржове за КНР, определени по-горе в раздела за дъмпинга, надвишават нивата de minimis. Предвид обема и цените на дъмпинговия внос, влиянието на действителните дъмпингови маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
6.4. Заключение относно вредата
(127)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 36 %), използването на капацитета (- 28 %), обемът на продажбите за несвързани клиенти на пазара на Съюза (- 29 %), пазарният дял (- 12 процентни пункта) и производителността (- 16 %), са се влошили през разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показатели за вредата, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток (- 241 %), и рентабилността (- 16,3 процентни пункта). Това означава, че е била подронена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(128)
Установено бе, че основните загуби са настъпили в интервала между 2008 г. и РП, когато, въпреки същественото понижение на потреблението на Съюза, дъмпинговият внос от КНР се е задържал в големи обеми на пазара на Съюза, подбивайки цените на промишлеността на Съюза с над 24 % през РП.
(129)
Разследването показа и че производствените разходи на промишлеността на Съюза са достигнали най-високото си ниво през 2008 г., основно поради рязкото увеличение на цените на основната суровина. По време на РП промишлеността на Съюза е успяла да задържи на същото ниво и да контролира производствените си разходи благодарение на усилията за рационализирането им и на намалението на цените на PET, което бе наблюдавано основно през втората половина на РП. При все това, предвид същественото подбиване на цените, практикувано от китайските износители по време на РП, промишлеността на Съюза не бе в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би покрило нейните разходи. Това доведе до значително влошаване на финансовото ѝ състояние по време на РП.
(130)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
7.1. Въведение
(131)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде класифицирана като съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че възможната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
7.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(132)
Разследването показа, че дъмпинговият внос от КНР рязко е нараснал през разглеждания период, с което се е увеличил неговият пазарен дял на пазара на Съюза повече от седемкратно между 2005 г. и РП. Установено бе също така, че в интервала между 2008 г. и РП, докато потреблението на Съюза е намаляло с около 15 %, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е задържал на високо ниво и дори е увеличил пазарния си дял с 15 %.
(133)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 %, с почти 12 процентни пункта. В интервала между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия китайски внос се е увеличил, въпреки намаляването на търсенето на пазара на Съюза.
(134)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, те са намалели с 39 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това промишлеността на Съюза е била в невъзможност да увеличи цените си, за да компенсира увеличението в цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както бе пояснено по-горе в съображение 122, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(135)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло, упражнявайки натиск върху цените.
(136)
Поради това се счита, че продължителният натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровина, особено през 2008 г., когато цените на РЕТ са достигнали най-високото си ниво. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(137)
Поради гореизложеното временно бе направено заключението, че увеличението на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
7.3. Въздействие на други фактори
7.3.1. Динамика на търсенето на пазара на Съюза
(138)
Както бе споменато в съображение 100 по-горе, потреблението на ПВЗ в Съюза първоначално нарасна в периода 2005-2007 г., след което намаля през 2008 г. и РП. През разглеждания период промишлеността на Съюза е загубила значителна част от своя пазарен дял. Въпреки че не може да се изключи, че това неблагоприятно развитие на потреблението на Съюза в интервала между 2008 г. и РП може да е оказало неблагоприятно влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза, трябва да се отбележи, че китайските износители са успели в същото време да увеличат пазарния си дял. Ето защо се счита, че влошаването на икономическото положение на промишлеността на Съюза не може да се обясни с намалялото търсене, а главно е причинено от увеличаването на дъмпинговия внос от КНР и подбиването на цените, практикувано от китайските износители.
7.3.2. Цени на суровините
(139)
Цените на суровината, главно мленки от РЕТ, са нараснали значително в периода 2005-2008 г., след което са намалели през втората половина на РП и са достигнали ниво, равно на това за 2005 г. до края на РП.
(140)
Разследването потвърди, че производствените разходи на промишлеността на Съюза за производството на ПВЗ са следвали същата тенденция като динамиката на цените на суровините и като цяло са нараснали с 6 % през разглеждания период. На пазар, управляван от истински търговски условия обаче, а именно на който отсъства вредоносен дъмпинг, може да се очаква цените редовно да се адаптират, за да отразяват състоянието на различните елементи от производствените разходи. В този случай това не се е случило. В действителност, промишлеността на Съюза е била принудена да поддържа своите продажни цени ниски, за да се конкурира с ниските цени на дъмпинговия внос от КНР, което е довело до значителен спад в рентабилността ѝ. При това положение временно бе направено заключението, че подбиването на цените, практикувано от китайските износители, е упражнило натиск върху цените на пазара на Съюза и е попречило на промишлеността на Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си.
7.3.3. Продукция за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(141)
Разследването показа, че само един производител в Съюза, който е оказал съдействие на разследването, е бил вертикално интегриран и че продукцията за собствено потребление е била използвана за по-нататъшна преработка в продукти с добавена стойност във вторичните отрасли. Разследването не открои никакви производствени проблеми, свързани с тези продукти надолу по веригата. В действителност, използването за собствено потребление е останало стабилно през разглеждания период и е представлявало около 7 % от обема на производството.
(142)
Въз основа на това бе счетено, че продукцията за собствено потребление на промишлеността на Съюза не е способствала за влошаването на финансовото ѝ състояние, особено през РП.
7.3.4. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(143)
Макар че анализът на вредата и на причинно-следствената връзка се съсредоточи върху положението на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, проучени бяха и резултатите ѝ по отношение на износа като потенциален допълнителен фактор, който може да обясни установената вреда. Анализът показа, че продажбите за износ за несвързани страни, реализирани от промишлеността на Съюза, са останали на сравнително скромни нива (около 3 %) през разглеждания период. Спадът в обема на продажбите за износ от около 18 000 t през 2005 г. на близо 7 000 t по време на РП може да се обясни с намаляването на продукцията през същия период. Експортната цена обаче е била по-висока от цената, предлагана от промишлеността на Съюза на клиентите ѝ на пазара на Съюза. Затова бе счетено, че спадът в обема на износа не може да обясни степента на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и, в частност, сериозното снижаване на рентабилността по време на РП.
7.3.5. Внос от други трети държави
(144)
Тенденциите по отношение на обемите и цените на вноса от други трети държави в интервала между 2005 г. и РП са били, както следва:
Таблица 9
Други трети държави
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Индекс
100
101
97
72
55
Пазарен дял
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Индекс
100
96
81
66
59
Цена (EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Индекс
100
102
98
99
98
Източник: Евростат.
(145)
Основните други трети държави, изнасящи ПВЗ за Съюза, са Швейцария, Беларус, Япония и Тайланд. Както е показано в таблицата по-горе, общият обем на вноса от тези държави е бил по-скоро нисък по отношение на потреблението на Съюза и е намалял с 45 % през разглеждания период. Средните цени на вноса са останали стабилни и относително високи по време на РП.
(146)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
7.3.6. Внос от Корея и Тайван
(147)
Що се отнася до вноса от Тайван и Корея, както е споменато по-горе, временно бе преценено, че и тайванският, и корейският внос не са били правени на дъмпингови цени по време на РП. Съответните данни за този внос са приведени в таблици 10 и 11 по-долу:
Таблица 10
Общо внос от Корея
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Индекс
100
118
157
142
140
Пазарен дял
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Индекс
100
112
131
130
151
Цени (EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Индекс
100
93
91
91
85
Източник: Евростат.
(148)
Както може да се види от таблицата по-горе, обемът на вноса от Корея като цяло е следвал сходна тенденция с тази на потреблението през разглеждания период. Обемът на вноса се е увеличил от 17 542 тона през 2005 г. на 24 580 тона през РП. Това е довело до увеличаване на пазарния му дял от 7,9 % през 2005 г. на 11,9 % през РП. Заслужава да се отбележи обаче, че обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(149)
Също заслужава да се отбележи, че, докато средните цени на вноса от Корея са намалели с 15 % през разглеждания период, те са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през същия период.
Таблица 11
Общо внос от Тайван
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Обем (в тонове)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Индекс
100
106
140
150
111
Пазарен дял
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Индекс
100
100
117
138
119
Цени (EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Индекс
100
88
82
85
86
Източник: Евростат.
(150)
Що се отнася до вноса от Тайван, той се е увеличил от 7 343 t през 2005 г. на 8 163 t през РП, т.е. с 11 %. В същото време пазарният му дял леко се е увеличил от 3,3 % през 2005 г. на 4 % през РП. Подобно на вноса от Корея тайванският обем на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП.
(151)
Средните цени на вноса от Тайван са спаднали с 14 % през разглеждания период, но са останали значително по-високи от цените на вноса от КНР през същия период.
(152)
Въз основа на гореизложеното не може да се изключи вероятността вносът от Корея и Тайван да е допринесъл до известна степен за вредата, понесена от промишлеността на ЕС. Въпреки това обемът на вноса и цените по време на РП не изглежда да са на такова ниво, че да нарушат установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на ЕС.
7.3.7. Други производители в Съюза
(153)
Анализът на данните относно пазара на Съюза показва, че всички останали производители в Съюза не са спечелили пазарен дял през разглеждания период. Разследването не открои никакъв особен проблем, свързан с конкуренцията между производителите в Съюза, нито някаква последица от нарушаване на търговията, които биха могли да обяснят установената съществена вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(154)
Въз основа на горното временно бе направено заключението, че производителите, които не са включени в дефиницията за промишлеността на Съюза, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
7.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(155)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от КНР. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, начислявани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове от продукта.
(156)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е съвпаднал с общото увеличение на търсенето в рамките на Съюза в периода 2005-2007 г., но и с неблагоприятното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това в интервала между 2007 г. и РП, когато търсенето на пазара на Съюза е намаляло, китайските износители са успели да увеличат пазарния си дял. В същото време бе наблюдавано по-нататъшно неблагоприятно развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза и в основните показатели за икономическото ѝ състояние. Всъщност, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза с повече от 16 процентни пункта, което е причинило тежки загуби през РП.
(157)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не изглежда да са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
8.1. Предварителна бележка
(159)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за вредоносния дъмпинг, има убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се базираше на преценка на съвкупността от различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
8.2. Промишленост на Съюза
(160)
Промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, които ползват услугите на повече от 1 300 непосредствено наети от тях работници във връзка с разглеждания продукт.
(161)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Следва да се припомни, че всички показатели за вреда следват неблагоприятна тенденция през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност. При липсата на мерки изглежда твърде вероятно икономическото положение на промишлеността на Съюза да се влоши допълнително.
(162)
Очаква се налагането на временните антидъмпингови мита да възстанови истинските търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на ПВЗ да отразяват разходите по различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временните мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното икономическо положение и рентабилността ѝ.
(163)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР би било в интерес на промишлеността на Съюза.
8.3. Вносители
(164)
Въпросници бяха изпратени на десет вносителя в Съюза. Само двама вносители, установени в Германия и Испания и представляващи съответно 15,4 % и 0,2 % от общия внос от КНР, оказаха съдействие на разследването. По отношение на първия вносител разследването показа, че той е внасял само от КНР и че почти целият му оборот е бил свързан с разглеждания продукт. В най-лошия случай антидъмпингово мито от 9 % би довело до значително намаляване на рентабилността му и това дружество би могло да стане губещо. Смята се обаче, че то би могло да прехвърли поне част от увеличението на разходите на клиентите си, предвид силната си пазарна позиция сред някои големи потребители. Освен това то би могло да се върне към други източници на доставки, поне в по-дългосрочен план. Що се отнася до втория вносител, разглежданият продукт представляваше само ограничен дял от общия му бизнес (0-5 %) и поради това всяко отрицателно въздействие на предложените мерки по всяка вероятност би било незначително.
(165)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху един от посочените по-горе вносители, този вносител следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. По тази причина налагането на временните мерки не следва да има значително отрицателно въздействие върху вносителите като цяло.
8.4. Потребители
(166)
Потребителите на ПВЗ демонстрираха силен интерес към този случай. 33 от общо 68-те потребители, с които бе установен контакт, оказаха съдействие на разследването. Тези оказващи съдействие потребители представляваха 25 % от общия внос от КНР. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и имат присъствие в различни промишлени сектори, като например автомобилни гуми и автомобилни приложения, въжета и промишлени приложения.
(167)
За повече яснота и предвид обстоятелството, че налагането на временните мерки би се отразило на потребителите по различен начин, в зависимост от сектора, където те действат, въздействието на мерките върху потребителите бе анализирано чрез групирането им в отделни промишлени сектори, както е описано по-долу.
(168)
Що се отнася до потребителите, присъстващи в сектора на автомобилните гуми, бяха получени четири отговора на въпросника от производители на гуми. Според данните, предоставени от производителите на гуми, делът на ПВЗ по отношение на разходите за производство на една гума е бил сравнително ограничен - средно под 1 %, а средната печалба, свързана с дейността по производство на гуми, е възлизала на около 2 %. Съгласно данните от разследването, никой от оказващите съдействие потребители не е внасял разглеждания продукт от КНР. Поради това, в случай че бъдат наложени временни антидъмпингови мита, се счита, че тези потребители не би трябвало да бъдат засегнати от мерките спрямо вноса от КНР. Освен това, в случай че някои от потребителите в този сектор осъществят внос от КНР, съществуват някои алтернативни източници на доставки.
(169)
Що се отнася до автомобилния сектор (предимно производството на предпазни колани и въздушни възглавници), от тези потребители бяха получени шест отговора на въпросника. Тези шест дружества представляваха 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП. Като цяло беше установено, че средният дял на продуктите, при които се използват ПВЗ, е представлявал по-малко от 4 % от общия оборот на тези дружества и че средната печалба, постигната в този бизнес, е била от около 3 %. Освен това бе установено, че шестте дружества са купували ПВЗ основно от производителите на Съюза, като само 11 % от техните покупки са били внасяни от КНР. Поради това налагането на временни мерки върху вноса от КНР е малко вероятно да засегне сериозно автомобилния сектор като цяло, тъй като тези дружества са се оказали печеливши и КНР не е била основният източник на доставки.
(170)
По отношение на производството на въжета бяха получени три отговора на въпросника, представляващи по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Делът на бизнеса, използващ ПВЗ, е възлизал на около 18 % от цялостната им дейност, а средният марж на печалбата, реализирана в този бизнес, е бил около 8 % през РП. Въз основа на това бе счетено, че налагането на временни антидъмпингови мита върху вноса от КНР вероятно само леко ще намали техния марж на печалба. Разследването показа също, че по-голямата част от вноса (66 %) е бил с произход от КНР по време на РП, докато 20 % е бил с произход от Корея. Поради това, ако бъдат наложени мерки, този сектор е малко вероятно да бъде сериозно засегнат, тъй като влиянието върху маржа на печалбата е ограничено и съществуват други източници на доставки.
(171)
Някои производители на въжета твърдяха, че тъй като ПВЗ се използват предимно в други сектори, като например промишления сектор и автомобилната промишленост, налагането на антидъмпингови мерки би довело до липса на наличности от използваните от производителите на въжета видове ПВЗ, тъй като според тях производителите в Съюза щели на първо време да се съсредоточат върху големите пазари и да осигурят доставки за останалите сектори, само ако съществува неизползван капацитет. Следва да се отбележи обаче, че са на разположение и други източници на доставки, включително промишлеността на Съюза, Корея и Тайван, както и други трети държави, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(172)
По отношение на потребителите, имащи присъствие в сектора на промишлените приложения, като покривни материали, колани, ремъци и промишлени тъкани, бяха получени общо 19 отговора на въпросника. Тези потребители представляват 19 % от общия внос от КНР по време на РП. Според наличната информация за този сектор, делът на дейностите, при които се използват ПВЗ, е бил 64 % от общата дейност, а средната печалба, постигната в този бизнес, е била 13 %. Въздействието на антидъмпинговите мита може само леко да намали средния марж на печалбата, реализиран в този сектор. Разследването показа също, че тези потребители основно са купували от производителите в Съюза и от КНР. Поради това налагането на мерки върху вноса от КНР не следва да има значително отрицателно въздействие върху този сектор, като се има предвид ограниченото влияние върху маржа на печалбата и наличието на други източници на доставки.
(173)
Някои потребители твърдяха, че ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, това би оказало неблагоприятно въздействие върху тях в две направления. Те заявиха, че не само ще има липса на алтернативни източници на разположение, но и че засегнатите държави ще преориентират износа си от разглеждания продукт към продукти за нуждите на пазара надолу по веригата.
(174)
По отношение на твърдението, че няма да има алтернативни източници на разположение, на първо място следва да се отбележи, че нямат да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Освен това, както е посочено в съображение 171, на разположение са и други източници на доставки от други трети държави, които не са обект на мерки. На второ място, по отношение на доставките от промишлеността на Съюза разследването действително изтъкна някои недостатъци в снабдяването от страна на някои производители в Съюза на определени потребители. Анализът обаче не показва никакви доказателства, че тези недостатъци са били наблюдавани редовно. Въз основа на гореизложеното, и по-специално поради съществуването на други налични източници на доставки, посоченото твърдение бе отхвърлено.
(175)
По отношение на твърдението, че производителите на ПВЗ в засегнатите държави вероятно ще пренасочат износа си към пазара надолу по веригата, следва да се отбележи, че няма да бъдат наложени временни мерки срещу вноса от Корея и Тайван. Поради това, дори ако китайските износители преориентират част от износа си към пазара надолу по веригата, счита се, че потребителите на ПВЗ би трябвало да могат да запазят конкурентоспособността си, тъй като ще бъдат все още в състояние да се снабдяват с ПВЗ от други доставчици, които не са обект на мерки. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(176)
Като се има предвид гореизложеното, дори ако съществува вероятност някои от потребителите да бъдат неблагоприятно засегнати от мерките по отношение на вноса от КНР, въздействието върху потребителите в различните сектори на промишлеността изглежда е ограничено като цяло. Предвид горното бе направено временното заключение, че, изхождайки от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на ПВЗ с произход от КНР по всяка вероятност няма да окажат съществено неблагоприятно въздействие върху потребителите на разглеждания продукт.
8.5. Заключение относно интереса на Съюза
(177)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
9. НЕОБЛАГАНЕ С МИТА
(178)
С оглед на констатациите, че среднопретеглените дъмпингови маржове в национален мащаб за вноса с произход от Корея и Тайван са de minimis, по отношение на вноса с произход от тези държави не се налагат никакви временни антидъмпингови мита.
10. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Ниво на отстраняване на вредата
(179)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, с цел да се възпрепятства продължаването на вредата, причинявана на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(180)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(181)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че всички мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната в отсъствието на дъмпингов внос, трябва да се основава на нивото от 2005 г., която е единствената година, през която промишлеността на Съюза е постигнала печалба и когато китайският внос е имал по-слабо присъствие на пазара на Съюза. Поради това бе сметнато, че марж на печалбата в размер на 3 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(182)
На тази основа бе изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата в размер на 3 % към производствените разходи.
(183)
Необходимото увеличение на цената впоследствие бе определено въз основа на сравнение за всеки вид продукт на среднопретеглената цена на вноса, реализиран от включените в извадката производители износители от КНР, с непричиняващата вреда цена на видовете от продукта, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза по време на РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това бе изразена като процент от средната CIF стойност на вноса на сравнените видове.
10.2. Временни мерки
(184)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(185)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите на настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези мита (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително стопански субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(186)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (3) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. При нужда регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(187)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(188)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Не e приложимо
Оказващи съдействие дружества, невключени в извадката
8,9 %
57,3 %
Всички други дружества
9,3 %
57,6 %
11. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(189)
Направените по-горе временни констатации ще бъдат съобщени на всички заинтересовани страни, които ще бъдат поканени да изложат становището си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, в случай че бъдат предоставени преди изготвяне на окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани преди да бъдат изготвени окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от Китайската народна република, понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Дружества, изброени в приложението
8,9
A977
Всички други дружества
9,3
A999
3. Пускането на продукта, посочен в параграф 1, в свободно обращение в Съюза, става след предоставянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се накърнява действието на разпоредбата на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, на основата на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да коментират прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 1 юни 2010 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 478/2010,
annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Vireillepano
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä8 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’ ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun European Man-made Fibres Association (CIRFS), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 27 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 60 prosenttia erikoislujan polyesterilangan kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
1.2 Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tehneille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille, muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan, Korean ja Taiwanin edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Valituksen tekijä, muut unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, Koreassa ja Taiwanissa, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseltä ajalta.
(6)
Kuten johdanto-osan 22-27 kappaleessa selitetään, 11 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Korean osalta neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen.
(7)
Komissio valitsi otokseen yhteistyössä toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella kolme kiinalaista tuottajaa tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joilla oli eniten vientiä unioniin. Kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.
(8)
Korean tapauksessa vain neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot otantaa varten. Koska niin harvat vientiä harjoittavat tuottajat olivat halukkaita yhteistyöhön, otannan käytöstä päätettiin luopua.
(9)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka pyysivät tällaisia lomakkeita hakeakseen yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla.
(10)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijöille. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(11)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. Kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllisen tarkastelun katsottiin kuitenkin johtavan ylimääräisiin paikan päällä käynteihin ja erityisanalyyseihin, minkä vuoksi ne olisivat olleet kohtuuttoman työläitä ja viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä.
(12)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat neljä unionin tuottajaa, 10 tuojaa sekä 68 käyttäjää.
(13)
Vastaukset saatiin valituksen tehneiltä unionin tuottajilta ja yhdeltä muulta tutkimusta tukevalta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä 33 käyttäjältä.
(14)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat:
-
Brilen SA, Barbastro, Espanja
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg, ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset Performance Fibers Longlaville, Longwy, Ranska, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Saksa, Performance Fibers, Bobingen, Saksa, Performance Fibers, Guben, Saksa,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Saksa,
-
Sioen, Mouscron, Belgia.
Unionin tuojat:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Saksa.
Unionin käyttäjät:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Romania,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Saksa,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Ranska,
-
Mitas AS, Praha, Tšekki.
Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Korean vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc., Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Taiwanin vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Etuyhteydessä olevat unionin tuojat:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.
Vertailumaan tuottajat:
-
Performance Fibers, Inc. ja Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, Amerikan yhdysvallat.
1.3 Tutkimusajanjakso
(15)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin oleva erikoisluja polyesterilanka (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
(17)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella on merkittäviä ominaisuuksia ja sitä käytetään useisiin erilaisiin tarkoituksiin, kuten renkaiden vahvikkeena, leveissä kankaissa, liukuhihnoissa, turvavöissä, verkoissa ja geosynteettisissä tuotteissa.
(18)
Tutkimuksen aikana tietyt osapuolet väittivät, että renkaiden valmistuksessa käytettävä lanka, niin kutsuttu HMLS-lanka (”High Modulus Low Shrinkage”) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Ne väittivät, että HMLS-langalla on erilaiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset muihin erikoislujiin polyesterilankoihin verrattuna.
(19)
Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että vaikka HMLS-langalla on joitakin erilaisia ominaisuuksia kuin muilla erikoislujilla polyesterilangoilla (esim. kimmokerroin, kutistuvuus, vetolujuus ja väsymislujuus), tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla eri lajeilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen.
2.2 Samankaltainen tuote
(20)
Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista unioniin viedyllä tuotteella sekä Koreassa ja Taiwanissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella samoin kuin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, Kiinassa tuottamalla ja myymällä sekä unionin tuottajien unionissa valmistamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. OTANTA
3.1 Tuojien otanta
(21)
Valituksessa esitettyjen tuojien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisen otantamenettelyn käyttöä tuojien osalta. Toimitettujen tietojen perusteella ja yhteistyöhalukkuutensa ilmaisseiden vientiä harjoittavien tuojien harvalukuisuuden vuoksi otantaa ei kuitenkaan pidetty tarpeellisena.
3.2 Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(22)
Koska Kiinassa oli runsaasti vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(23)
Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja/tai myyntiä harjoittavien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta.
(24)
Edustavan otoksen valinnassa kuultiin myös Kiinan viranomaisia ja tuottajien järjestöä eli tekstiilien tuontia ja vientiä käsittelevää Kiinan kauppakamaria.
3.2.1 Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien alustava valinta
(25)
Yhteensä 11 vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan lukien etuyhteydessä olevien yritysten ryhmät Kiinassa, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Kaikki niistä ilmoittivat vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla ja olevansa halukkaita osallistumaan otokseen. Näin ollen näiden 11:n vientiä harjoittavan tuottajan katsottiin toimivan yhteistyössä tutkimuksessa, jäljempänä ’yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat’.
(26)
Vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät ilmoittautuneet edellä mainitussa määräajassa tai eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja ajoissa, katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Kun verrattiin Eurostatin tuontitilastoja ja tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, jonka johdanto-osan 25 kappaleessa mainitut yritykset ilmoittivat vieneensä unioniin tutkimusajanjaksolla, havaittiin, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin korkea (ks. 73 kappale).
3.2.2 Kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinta
(27)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen, joka perustui erikoislujan polyesterilangan suurimpaan edustavaan unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kolme yritystä tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unioniin on yli 65 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.
3.3 Yksilöllinen tarkastelu
(28)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla.
(29)
Otos siis rajoitettiin kohtuulliseen määrään yrityksiä, joita voitiin tutkia käytettävissä olevassa ajassa (ks. 27 kappale). Yritykset, joita tutkittiin asianomaisia maita koskevassa polkumyyntitutkimuksessa, luetellaan 14 kappaleessa. Ottaen huomioon näiden yritysten tiloihin tehdyt tarkastuskäynnit, joilla Kiinan tapauksessa tarkistettiin markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt ja kyselylomakevastaukset, yksilöllistä kohtelua koskevia tutkimuksia pidettiin kohtuuttoman työläinä ja katsottiin, että ne olisivat viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista.
(30)
Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kahta pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä.
4. POLKUMYYNTI
4.1 Yleiset menetelmät
(31)
Seuraavassa esitettyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin Koreassa ja Taiwanissa, siihen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, sekä vertailumaan käsite huomioon ottaen myös kahteen muuhun otokseen valittuun kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kustakin tutkimuksen kohteena olevasta viejämaasta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot.
4.1.1 Normaaliarvo
(32)
Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kukin vientiä harjoittava tuottaja myynyt samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin.
(33)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kokonaismyynniltään edustavien yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.
(34)
Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän kunkin tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(35)
Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä kunkin tuotelajin osalta riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus.
(36)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.
(37)
Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.
(38)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, katsottiin, että niitä ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(39)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(40)
Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyneet myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kyseisten tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto. Ilmoitettuja tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.
4.1.2 Vientihinta
(41)
Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(42)
Jos myynti oli tapahtunut etuyhteydessä olevan tuojan kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille. Näissä tapauksissa tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten, tullit ja verot mukaan lukien, sekä kohtuullisten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, ja kohtuullinen voittomarginaali määritettiin tutkimuksen mukaan riippumattoman tuojan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta saaman voiton perusteella.
4.1.3 Vertailu
(43)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(44)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.
4.1.4 Polkumyyntimarginaali
(45)
Kullekin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella.
4.2 Kiina
4.2.1 Markkinatalouskohtelua koskeva arviointi
(46)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(47)
Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2)
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3)
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4)
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö;
5)
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(48)
Kaikki otokseen valitut yritykset pyysivät markkinatalouskohtelua ja vastasivat asiaa koskevaan lomakkeeseen annetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki hakulomakkeissa esitetyt tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
(49)
Tarkastuksessa vahvistettiin, että kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseksi.
(50)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt vaatimuksia 1-3. Ensinnäkään se ei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin rajoituksia, kuten velvoite myydä tietty määrä tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoille. Toiseksi se ei osoittanut, että sen kirjanpito tarkastetaan IAS-standardien mukaisesti. Tutkimuksessa tuotiin esiin joukko epäjohdonmukaisuuksia ja puutteita hakijan kirjanpidossa ja esitettiin tiettyjä IAS-periaatteiden rikkomuksia. Myös aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa.
(51)
Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan, että se täytti vaatimukset 1 ja 3. Sei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin vastaavia rajoituksia kuin johdanto-osan 50 kappaleessa esitetyt; lisäksi havaittiin, että valtion todistuksesta huolimatta osa sen pääomasta ei ollut sijoitettua pääomaa. Aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin myös epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa.
(52)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja osoitti täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, ja sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.
4.2.2 Yksilöllinen kohtelu
(53)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu.
(54)
Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
2)
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
3)
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
4)
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan; ja
5)
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(55)
Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.
(56)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että seuraavat kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Vertailumaa
(57)
Kun kyse on siirtymätalousmaista, niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(58)
Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin Yhdysvaltoja vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä.
(59)
Useat osapuolet vastustivat ehdotusta ja ehdottivat Taiwanin tai Korean käyttöä, koska niiden mukaan nämä maat olivat asianmukaisempia. Asiassa esitettiin seuraavat väitteet:
a)
Yhdysvaltojen ja Kiinan tuotantoprosessit ja -kustannukset eroavat huomattavasti toisistaan, koska Yhdysvalloissa käytettävät koneet ovat vanhoja ja vanhanaikaisia, kun taas suurin osa kiinalaisista tuottajista käyttää moderneja ja tuoreimpaan teknologiaan perustuvia laitteita. Suurin osa kiinalaisista, taiwanilaisista ja korealaisista vientiä harjoittavista tuottajista käyttää modernia yksivaiheista teknologiaa, mikä tekee niistä yhdysvaltalaisia tuottajia tehokkaampia.
b)
Sillä, että taiwanilaisten ja korealaisten viejien väitettiin harjoittavan polkumyyntiä, ei ollut merkitystä sopivan vertailumaan valitsemisen kannalta.
c)
Valituksen tekijöillä on Yhdysvalloissa etuyhteydessä olevia yrityksiä, joten ei olisi asianmukaista määrittää normaaliarvoa näiden etuyhteydessä olevien yritysten toimittamien tietojen perusteella.
d)
Kilpailuedellytykset Yhdysvalloissa eroavat Kiinassa vallitsevista. Yhdysvaltojen markkinoita hallitsee käytännössä yksin yksi tuottaja, kun taas Taiwanissa ja Koreassa on paljon kotimarkkinatuottajia, kuten Kiinassakin.
(60)
Komissio tarkasteli edellä esitettyjä väitteitä ja katsoi, että ne olivat yleisesti ottaen paikkansapitäviä vertailumaan valinnan osalta. Siksi tutkittiin tarkemmin, voitaisiinko Taiwania tai Koreaa käyttää mahdollisena markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi.
(61)
Tutkimuksen mukaan Taiwanin lopputuotteet olivat paremmin vertailukelpoisia Kiinan kanssa. Taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat myös Kiinassa etuyhteydessä olevien tuottajien kanssa, ja ne toimivat periaatteessa samoin edellytyksin molemmissa maissa.
(62)
Tällä perusteella pidettiin tarkoituksenmukaisempana käyttää Taiwania vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
(63)
Sen jälkeen, kun Taiwan oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella. Normaaliarvo perustui vertailukelpoisten tuotelajien myynnistä Taiwanin kotimarkkinoilla maksettuihin tai maksettaviin hintoihin edellyttäen, että määrät olivat edustavia ja hinnat oli veloitettu tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä päti tiettyihin vietyihin tuotelajeihin.
4.2.4 Normaaliarvo
4.2.4.1 Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu
(64)
Suurin osa otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Kiinan kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(65)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo (ks. 40 kappale).
4.2.4.2 Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
(66)
Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo oli laskettava markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan eli tässä tapauksessa Taiwanin hintojen tai laskennallisen arvon perusteella, kuten johdanto-osan 57-63 kappaleessa todetaan.
(67)
Muiden sellaisten vietyjen tuotelajien tapauksessa, joita joko ei ollut myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä Taiwanissa tai joita taiwanilaiset tuottajat eivät olleet myyneet edustavissa määrin kotimarkkinoillaan, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.2.5 Vientihinta
(68)
Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.2.6 Vertailu
(69)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten, hyvitysten ja välillisen verotuksen erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4.2.7 Polkumyyntimarginaalit
4.2.7.1 Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat
(70)
Otokseen valittujen yritysten kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(71)
Alustavat painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat näin ollen prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:
Yritys
Alustava polkumyyntimarginaali
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 Muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(72)
Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Marginaali määritettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella ottamatta huomioon sitä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jonka polkumyyntimarginaali oli nolla. Tällä perusteella yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 8,9 prosentin tasolle.
(73)
Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Eurostatin tuontitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 100. Tällä perusteella yhteistyön tason todettiin olevan korkea, minkä vuoksi katsottiin, että on asianmukaista asettaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.
(74)
Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 9,3 prosenttia.
4.3 Korea
4.3.1 Normaaliarvo
(75)
Suurin osa kaikkien neljän tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Korean kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(76)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Kaikilla neljällä tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.3.2 Vientihinta
(77)
Osa yhden vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä tapahtui suoraan etuyhteydessä olevalle tuojalle unionissa. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttäen perusteena hintoja, joilla tuotteet oli ensiksi jälleenmyyty riippumattomalle ostajalle, ja noudattaen johdanto-osan 42 kappaleessa kuvattua menetelmää.
(78)
Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan muu tarkasteltavana olevan tuotteen vienti ja kolmen muun vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällaisen myynnin vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.3.3 Vertailu
(79)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
(80)
Kaikki neljä tutkittua yritystä pyysivät tullinpalautusta koskevaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksuja, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta kyseiset maksut palautettiin tai niitä ei kannettu, jos tuote myytiin unioniin vietäväksi.
(81)
Pyyntöä pidettiin perusteettomana, koska yksikään neljästä yrityksestä ei kyennyt osoittamaan, että yrityksille palautetut tuontimaksut johtuivat asianomaisen tuotteen viemisestä unioniin.
4.3.4 Polkumyyntimarginaalit
(82)
Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(83)
Tällä perusteella kaikkien asianomaisten vientiä harjoittavien korealaisten tuottajien polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana olivat alle 2 prosentin vähimmäistason perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(84)
Kyseiset neljä korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Koreasta peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua.
(85)
Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Korean osalta päätettävä.
4.4 Taiwan
4.4.1 Normaaliarvo
(86)
Suurin osa kahden tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Taiwanin kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(87)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Molemmilla tutkimuksen kohteena olevilla yrityksillä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.4.2 Vientihinta
(88)
Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.4.3 Vertailu
(89)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten ja hyvitysten erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4.4.4 Polkumyyntimarginaalit
(90)
Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(91)
Tämän perusteella polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
vähimmäistaso
(92)
Taiwanista peräisin olevan tuonnin osalta on syytä todeta, että kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittava tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Taiwanille määritettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. Sen havaittiin olevan alle 2 prosentin vähimmäistason, josta säädetään perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua.
(93)
Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Taiwanin osalta päätettävä.
5. UNIONIN TUOTANNONALA
5.1 Unionin tuotanto
(94)
Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.
(95)
Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 121 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden tuottajien arvioitu tuotanto, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä, jäljempänä ’tuottajat, jotka eivät ilmoittautuneet’. Muiden tietojen puutteessa unionin kokonaistuotannon ja -kulutuksen määrittämiseksi käytettiin valituksessa esitettyjä tietoja tuottajista, jotka eivät ilmoittautuneet. Näiden tuottajien osuus on noin 22 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. Yksikään tiedossa olleista unionin tuottajista ei suhtautunut neutraalisti tutkimuksen vireillepanoon tai vastustanut sitä.
(96)
Valitusta tukeneiden unionin tuottajien tuotantomäärä oli 94 000 tonnia tutkimusajanjaksolla eli noin 78 prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta.
5.2 Unionin tuotannonalan määritelmä
(97)
Kuten johdanto-osan 96 kappaleessa mainittiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että valitusta tukeneiden ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli noin 78 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi näiden tuottajien katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
6. VAHINKO
6.1 Unionin kulutus
(98)
Kulutus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella saadun kokonaistuonnin sekä unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan kokonaismyynnin perusteella; tähän sisältyi myös arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet.
(99)
Koska niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet, ei saatu muita tietoja erikoislujan polyesterilangan tuotannosta ja myynnistä tarkastelujaksolla, käytettiin valituksessa toimitettuja tietoja, kuten johdanto-osan 95 kappaleessa todettiin.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tonnia
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeksi
100
106
120
109
93
Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset.
(100)
Kaiken kaikkiaan unionin kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski 22 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutuksen lasku vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla johtui talouskriisin vuoksi pienentyneestä kysynnästä, etenkin vuoden 2008 jälkipuoliskolla.
6.2 Tuonti asianomaisista maista unioniin
6.2.1 Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(101)
Komissio tutki, olisiko Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(102)
Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla.
(103)
Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin vaikutuksia ei pitäisi kumuloida Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kanssa.
6.2.2 Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
(104)
Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka kuului otokseen, ei myynyt tuotteitaan polkumyynnillä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi sen vienti on jätettävä pois analyysistä, jossa käsitellään Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kehitystä unionin markkinoilla.
(105)
Jottei kyseiseen tuottajaan liittyviä arkaluonteisia liiketoimintatietoja paljastettaisi, luottamuksellisuussyistä pidettiin asianmukaisena olla jättämättä pois jäljempänä esitettävistä julkisesti saatavista tiedoista, kuten Eurostatin tiedoista, sen viejän tiedot, joka ei harjoittanut polkumyyntiä unionin markkinoilla.
(106)
Sen vuoksi ensimmäisessä taulukossa esitetään Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonti ja toisessa taulukossa indeksoidut tiedot, jotka koskevat polkumyynnillä unionin markkinoille tapahtunutta tuontia tarkastelujaksolla.
Taulukko 2a
Kokonaistuonti Kiinasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeksi
100
147
261
317
301
Markkinaosuus
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeksi
100
139
217
291
323
Hinnat (euroa/tonni)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeksi
100
87
81
84
83
Lähde: Eurostat.
(107)
Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi jyrkästi (kolminkertaisesti) tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan keskimääräiset tuontihinnat laskivat 17 prosenttia. Tämän johdosta sen markkinaosuus kasvoi merkittävästi vuoden 2005 tasolta 7,3 prosentista 23,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksen mukaan jo vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä kaudella, kun kulutus laski 22 prosenttia, Kiinasta tulevan tuonnin määrän kasvoi 15 prosenttia, mikä kasvatti sen markkinaosuutta 7,7 prosenttiyksikköä.
6.2.2.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
Taulukko 2b
Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
Indeksi
100
240
582
728
714
Markkinaosuus
Indeksi
100
227
485
667
768
Hinnat (euroa/tonni)
Indeksi
100
67
61
63
61
Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.
(108)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti sen markkinaosuutta yli seitsenkertaisesti. Lisäksi tutkimus osoitti, että huolimatta kulutuksen laskusta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, polkumyyntituonti sai huomattavan markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla.
(109)
Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla, kuten johdanto-osan 112 kappaleessa selitetään.
6.2.2.2 Hintojen alittavuus
(110)
Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Kiinasta tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullioikeuksien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(111)
Yhteistyössä toimineita kiinalaisia viejiä oli paljon, ja niiden osuus Kiinasta unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta kokonaisvientimäärästä oli 69 prosenttia. Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä unionin markkinoilla, joten sen tuontia ei ole otettu huomioon hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä.
(112)
Vertailu osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 24,2 prosentilla.
6.3 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
6.3.1 Alustavat huomiot
(113)
Kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittiin, otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voitaisiin arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen.
6.3.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 3
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeksi
100
100
99
86
64
Kapasiteetti (tonnia)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeksi
100
100
100
97
90
Kapasiteetin käyttöaste
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeksi
100
100
100
88
72
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(114)
Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonalan tuotanto laski 36 prosenttia tarkastelujaksolla. Vaikka unionin kulutus lisääntyi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tuotanto pysyi kyseisenä aikana vakaana ja laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutuksen laskun mukaisesti.
(115)
Unionin tuotannonalan vähensi tuotantokapasiteettiaan noin 144 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Hiipuvan myynnin ja vähenevien tuotantomäärien vuoksi kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski vuoden 2005 tasolta 91 prosentista 65 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Lasku oli suurinta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä jaksolla.
6.3.3 Myyntimäärät ja markkinaosuus
(116)
Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntimäärät liittyvät määrään, joka myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla.
Taulukko 4
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeksi
100
101
104
88
71
Markkinaosuus
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeksi
100
95
87
81
77
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(117)
Vaikka unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärä riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi vain 4 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään kyseisellä kaudella kasvaneesta kulutuksesta. Lisäksi tarkastelujakson loppuaikana unionin kulutus laski 22 prosenttia mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä laski vieläkin enemmän, 31 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä siis laski jatkuvasti ja merkittävästi, ja sen markkinaosuuden menetys oli niinkin suuri kuin 11,9 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.
6.3.4 Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat
(118)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurin pudotus tapahtui vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, joten se osui ajallisesti yksiin Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvun kanssa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintojaan raaka-aineen hinnannoususta huolimatta, etenkin tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta (euroa/tonni)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeksi
100
100
99
97
91
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(119)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat 6 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä johtui pääasiassa PET-granulaattien hinnannoususta; ne ovat tärkein erikoislujan polyesterilangan tuotannossa käytettävä raaka-aine. PET-granulaattien keskimääräinen hinta nousi 12 prosenttia vuosien 2005 ja 2008 välillä, jonka jälkeen se laski ennen vuotta 2005 vallinneelle tasolle. Samalla kaudella unionin tuotannonalan oli kuitenkin pidettävä myyntihintansa alhaalla voidakseen kilpailla halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat merkittävästi alle kustannusten tutkimusajanjaksolla.
6.3.5 Varastot
(120)
Varastojen osuus tuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla oli noin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalan varastot pienenivät 9 prosenttia tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Varastojen pienenemistä olisi kuitenkin tarkasteltava ottaen huomioon alhainen toimintataso, joka johtui unionin tuotannonalan toiminnan supistuksista.
Taulukko 6
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Varastot (tonnia)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeksi
100
112
116
112
91
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
6.3.6 Työllisyys, palkat ja tuottavuus
Taulukko 7
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna - FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeksi
100
99
96
87
77
Työvoimakustannukset (euroa/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeksi
100
102
102
118
106
Tuottavuus (yksikkö/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeksi
100
101
102
99
84
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(121)
Unionin tuotannonalan toiminnan supistusten vuoksi työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla huomattavasti, 23 prosenttia. Tuottavuuden laskua olisi tarkasteltava ottaen huomioon supistusten yleinen luonne, koska työntekijöiden lukumäärän väheneminen seuraa tuotannon laskua vasta tietyn viiveen jälkeen. Työvoimakustannukset nousivat hieman, 6 prosenttia, tarkastelujaksolla.
6.3.7 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 8
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeksi
100
-22
-37
- 378
- 438
Kassavirta (tuhatta euroa)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeksi
100
-9
5
- 120
- 141
Investoinnit (tuhatta euroa)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeksi
100
49
123
19
11
Investointien tuotto
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeksi
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(122)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus laski jyrkästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 3 prosentin voitosta 13,3 prosentin tappioon. Siitä huolimatta, että unionin kulutus osoitti kasvua vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään tästä suotuisasta kehityksestä Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin vuoksi.
(123)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Näin ollen kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Sama koskee investointien tuottoa, joka osoitti samanlaista negatiivista kehitystä kuin unionin tuotannonalan negatiiviset tulokset tarkastelujaksolla.
(124)
Edellä esitetyn seurauksena unionin tuotannonalan investointikyky supistui, kun kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämän seurauksena investoinnit putosivat 89 prosenttia tarkastelujaksolla.
6.3.8 Kasvu
(125)
Unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2007 ja 2007 välillä, mutta unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä unionin markkinoilla vain vaivaiset 4 prosenttia, minkä vuoksi se ei pystynyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua. Tarkastelujakson kehitys osoittaa, että 29 prosentin pudotus unionin tuotannonalan myyntimäärässä oli paljon suurempi kuin 7 prosentin pudotus unionin kulutuksessa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus myös pieneni merkittävästi, 12 prosenttiyksikköä, samalla kaudella.
6.3.9 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(126)
Kiinan polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat yli vähimmäistason. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
6.4 Vahinkoa koskevat päätelmät
(127)
Tutkimuksen mukaan useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (- 36 %), kapasiteetin käyttöaste (- 28 %), myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (- 29 %), markkinaosuus (- 12 prosenttiyksikköä) sekä tuottavuus (- 16 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui myös yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan (- 241 %) ja kannattavuuteen (-16,3 prosenttiyksikköä). Näiden vuoksi myös unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa vaarantui, etenkin tutkimusajanjaksolla.
(128)
Suurimmat tappiot aiheutuivat vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin unionin kulutuksen merkittävästä laskusta huolimatta Kiinasta tuli edelleen polkumyyntituontia unionin markkinoille suuria määriä hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat yli 24 prosentilla tutkimusajanjaksolla.
(129)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeimmillaan vuonna 2008, mikä johtui pääasiassa pääraaka-aineen hintojen jyrkästä noususta. Unionin tuotannonala onnistui pitämään tuotantokustannuksensa kurissa tutkimusajanjaksolla järkeistämällä toimintaa; tätä auttoi myös PET-hintojen aleneminen, joka tapahtui pääasiassa tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kiinalaisten viejien tutkimusajanjaksolla harjoittama merkittävä hintojen alittavuus, unionin tuotannonala ei pystynyt korottamaan myyntihintojaan tasolle, joka olisi kattanut sen kustannukset. Tämä johti sen taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen tutkimusajanjaksolla.
(130)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
7. SYY-YHTEYS
7.1 Johdanto
(131)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa unionin tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
7.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(132)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti markkinaosuuttaan unionin markkinoilla yli seitsenkertaisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi havaittiin, että vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin unionin kulutus laski noin 15 prosenttia, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä pysyi korkeana ja sen markkinaosuus jopa kasvoi 15 prosenttia.
(133)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti, 29 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui 51,1:stä 39,2 prosenttiin, siis lähes 12 prosenttiyksikköä. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi kaksi prosenttiyksikköä, kun taas kiinalaisen polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi unionin markkinoiden vähenevästä kysynnästä huolimatta.
(134)
Polkumyyntituonnin hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat merkittävästi. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan niin, että ne olisivat kattaneet raaka-aineen hintojen nousun. Unionin tuotannonalan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla laski (ks. 122 kappale) vuonna 2005 saadusta 3 prosentin voitosta tutkimusajanjakson 13,3 prosentin tappioon.
(135)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvava määrä vaikutti negatiivisesti markkinoihin kokonaisuudessaan painamalla hintoja alas.
(136)
Kiinasta unionin markkinoille tulevan halvan polkumyyntituonnin jatkuva paine ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta mukauttaa myyntihintojaan kohonneiden raaka-ainekustannusten mukaan etenkään vuonna 2008, jolloin PET:n hinnat kohosivat huippuunsa. Tämä selittää unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden menetyksen.
(137)
Edellä esitetyn vuoksi päätellään alustavasti, että Kiinasta tulevan halvan polkumyyntituonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
7.3 Muiden tekijöiden vaikutus
7.3.1 Kysynnän kehitys unionin markkinoilla
(138)
Erikoislujan polyesterilangan kulutus unionissa kasvoi ensin vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla (ks. 100 kappale). Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti merkittävän osan markkinaosuuttaan. Vaikka ei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, että unionin kulutuksen negatiivisella kehityksellä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä olisi saattanut olla negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, on kuitenkin huomattava, että samaan aikaan kiinalainen vienti lisäsi markkinaosuuttaan. Vastaavasti katsotaan, että unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemistä ei voida selittää vähentyneellä kysynnällä, vaan sen pääasiallisena aiheuttajana on Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin voimakas kasvu ja kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus.
7.3.2 Raaka-aineen hinnat
(139)
Raaka-aineen, pääasiassa PET-granulaattien, hinnat kohosivat merkittävästi vuoden 2005 ja 2008 välillä, minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjakson loppupuoliskolla ja saavuttivat tutkimusajanjakson loppuun mennessä saman tason kuin vuonna 2005.
(140)
Tutkimuksessa vahvistui, että erikoislujan polyesterilangan tuotantoon liittyvät unionin tuotannonalan kustannukset noudattivat samaa suuntausta kuin raaka-aineen hinnat ja kohosivat kaikkiaan 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Markkinoilla, joilla on tehokkaat kilpailuedellytykset eli vahingollista polkumyyntiä ei esiinny, voidaan kuitenkin odottaa, että hintoja mukautetaan säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehityksen huomioon ottamiseksi. Tässä tapauksessa ei käynyt näin. Unionin tuotannonalan oli itse asiassa pakko pitää myyntihintansa alhaalla, jotta se voi kilpailla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa, ja tämä johti sen kannattavuuden huomattavaan putoamiseen. Näin ollen päätellään alustavasti, että kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus painoi hintoja alas unionin markkinoilla ja esti unionin tuotannonalaa nostamasta myyntihintojaan kustannusten kattamiseksi.
7.3.3 Unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto
(141)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoastaan yksi unionin tuottaja, joka toimi yhteistyössä tutkimuksessa, oli vertikaalisesti integroitunut, ja että sen omaan käyttöön jäävä tuotanto jatkojalostettiin tuotteiksi, joilla on lisäarvoa. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näihin jatkojalostustuotteisiin liittyviä tuotanto-ongelmia. Omaan käyttöön jäävä tuotanto pysyi vakaana tarkastelujaksolla ja oli noin 7 prosenttia tuotantomäärästä.
(142)
Tämän perusteella katsottiin, että unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto ei vaikuttanut sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen etenkään tutkimusajanjaksolla.
7.3.4 Unionin tuotannonalan vientitulos
(143)
Vahingon ja syy-yhteyden analysoinnissa keskityttiin unionin tuotannonalan tilanteeseen unionin markkinoilla, mutta sen vientitulosta tarkasteltiin mahdollisena muuna tekijänä, joka voi selittää havaitun vahingon. Analyysissä tuli esiin, että unionin tuotannonalan vientimyynti etuyhteydettömille osapuolille oli vaatimatonta (noin 3 %) tarkastelujaksolla. Vientimyynnin määrän laskua vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 18 000 tonnista 7 000 tonniin voi selittää tuotannon väheneminen samalla kaudella. Vientihinta oli kuitenkin korkeampi kuin hinta, jonka unionin tuotannonala veloitti asiakkailtaan unionin markkinoilla. Sen vuoksi katsottiin, että vientimäärän aleneminen ei voi selittää unionin tuotannonalan kärsimän vahingon tasoa eikä etenkään kannattavuuden merkittävää pudotusta tutkimusajanjaksolla.
7.3.5 Tuonti muista kolmansista maista
(144)
Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noudattelivat seuraavia suuntauksia:
Taulukko 9
Muut kolmannet maat
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeksi
100
101
97
72
55
Markkinaosuus
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeksi
100
96
81
66
59
Hinta (euroa/tonni)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeksi
100
102
98
99
98
Lähde: Eurostat.
(145)
Tärkeimmät muut kolmannet maat, jotka veivät erikoislujaa polyesterilankaa unioniin, ovat Sveitsi, Valko-Venäjä, Japani ja Thaimaa. Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, näistä maista tulevan tuonnin yhteismäärä oli melko alhainen suhteessa unionin kulutukseen ja laski tarkastelujaksolla 45 prosenttia. Keskimääräiset tuontihinnat pysyivät vakaalla ja suhteellisen korkealla tasolla tutkimusajanjaksolla.
(146)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
7.3.6 Tuonti Koreasta ja Taiwanista
(147)
Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla. Tämä tuonti esitetään taulukoissa 10 ja 11.
Taulukko 10
Kokonaistuonti Koreasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeksi
100
118
157
142
140
Markkinaosuus
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeksi
100
112
131
130
151
Hinnat (euroa/tonni)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeksi
100
93
91
91
85
Lähde: Eurostat.
(148)
Kuten taulukosta näkyy, Koreasta tulevan tuonnin määrä seuraili samaa suuntausta kuin kulutus tarkastelujaksolla. Tuontimäärä kasvoi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 17 542 tonnista 24 580 tonniin. Tämä johti markkinaosuuden nousuun 7,9 prosentista vuonna 2005 tutkimusajanjakson 11,9 prosenttiin. On kuitenkin pantava merkille, että tuontimäärät laskivat merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä.
(149)
Lisäksi on pantava merkille, että vaikka keskimääräiset tuontihinnat Koreasta laskivat 15 prosenttia tarkastelujaksolla, ne pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.
Taulukko 11
Kokonaistuonti Taiwanista
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeksi
100
106
140
150
111
Markkinaosuus
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeksi
100
100
117
138
119
Hinnat (euroa/tonni)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeksi
100
88
82
85
86
Lähde: Eurostat.
(150)
Taiwanista tuleva tuonti lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 7 343 tonnista 8 163 tonniin eli 11 prosenttia. Samana aikana tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,3 prosentista (vuonna 2005) 4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Korean tavoin Taiwanin tuontimäärä laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä.
(151)
Taiwanista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 14 prosenttia tarkastelujaksolla mutta pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.
(152)
Edellä esitetyn perusteella ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Koreasta ja Taiwanista tulevalla tuonnilla on saattanut jossakin määrin olla vaikutusta unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tuontimäärät ja -hinnat tutkimusajanjaksolla eivät kuitenkaan vaikuta olleen sellaisella tasolla, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
7.3.7 Unionin muut tuottajat
(153)
Unionin markkinoita koskevien tietojen tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että muutkaan unionin tuottajat eivät kasvattaneet markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään erityistä ongelmaa unionin tuottajien välisessä kilpailussa tai muuta kauppaa vääristävää vaikutusta, joka olisi voinut selittää unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon.
(154)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että tuottajat, jotka eivät kuuluneet unionin tuotannonalan määritelmään, eivät vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
7.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(155)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi havaittiin, että tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin, jotka olivat alle hintojen, jotka unionin tuotannonala veloitti samanlaisista tuotelajeista unionin markkinoilla.
(156)
Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu osui ajallisesti yhteen unionin kysynnän kasvun kanssa vuosien 2005 ja 2007 välillä mutta myös unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivisen kehityksen kanssa samalla kaudella. Lisäksi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, kun unionin markkinoiden kysyntä laski, kiinalaiset viejät onnistuivat kasvattamaan markkinaosuuttaan. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivinen kehitys paheni ja sen taloudellisen tilanteen pääindikaattorit heikkenivät. Tarkastelujaksolla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan - ja jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavan - polkumyyntituonnin voimakas kasvu johti siihen, että unionin tuotannonalan kannattavuus laski yli 16 prosenttiyksikköä ja sille aiheutui raskaita tappioita tutkimusajanjaksolla.
(157)
Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(158)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
8. UNIONIN ETU
8.1 Alustavat huomautukset
(159)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuotannonalasta, tuojista ja käyttäjistä.
8.2 Unionin tuotannonala
(160)
Unionin tuotannonala muodostuu neljästä tuottajasta, jotka ovat sijoittautuneet unionin eri jäsenvaltioihin ja työllistävät suoraan yli 1 300 ihmistä tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyen.
(161)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että kaikkien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan, investointien tuottoon ja kannattavuuteen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen.
(162)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa erikoislujan polyesterilangan hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan odottaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä edelleen parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.
(163)
Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevassa erikoislujan polyesterilangan tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista.
8.3 Tuojat
(164)
Kyselylomakkeet lähetettiin 10 tuojalle unionissa. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain kaksi tuojaa; Saksassa sijaitsevan tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 15,4 prosenttia ja Espanjassa sijaitsevan 0,2 prosenttia. Tutkimuksen mukaan ensin mainittu tuoja toi ainoastaan Kiinasta, ja sen lähes koko liikevaihto liittyi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Pahimmassa tapauksessa 9 prosentin polkumyyntitulli johtaisi sen kannattavuuden merkittävään laskuun, ja yrityksen toiminta saattaisi muuttua tappiolliseksi. Se kuitenkin voisi siirtää ainakin osan kustannusten noususta asiakkaidensa maksettavaksi, kun otetaan huomioon sen vahva markkina-asema tiettyjen suurten käyttäjien parissa. Lisäksi se voisi kääntyä muiden tarjontalähteiden puoleen, ainakin pidemmällä aikavälillä. Toisen tuojan osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti edusti vain vähäistä osaa sen kokonaisliiketoiminnasta (0-5 %), ja ehdotetun toimenpiteen mahdolliset kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä.
(165)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin, että vaikka väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti toiseen edellä mainituista tuojista, sen pitäisi olla sellaisessa tilanteessa, että se voi siirtää ainakin osan kohonneista kustannuksista asiakkailleen ja/tai siirtyä hankkimaan muista lähteistä. Sen vuoksi väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta tuojiin.
8.4 Käyttäjät
(166)
Erikoislujan polyesterilangan käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Niistä 68 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, 33 teki yhteistyötä tutkimuksessa. Näiden yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 25 prosenttia. Yritykset sijaitsevat eri puolilla unionia ja toimivat eri teollisuudenaloilla, kuten renkaat ja autoteollisuuden käyttösovellukset, köydet ja teolliset sovellukset.
(167)
Selvyyden vuoksi ja koska väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi eri tavoin käyttäjiin niiden toiminta-alasta riippuen, toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin arvioitiin ryhmittelemällä käyttäjät tuotantoalojen mukaisesti.
(168)
Rengassektorilla toimivien käyttäjien osalta saatiin neljä kyselylomakevastausta renkaiden valmistajilta. Renkaiden valmistajien toimittamien tietojen mukaan erikoislujan polyesterilangan osuus renkaiden tuotantokustannuksista oli suhteellisen vähäinen, keskimäärin alle 1 prosenttia, ja renkaiden valmistukseen liittyvä keskimääräinen voitto oli noin 2 prosenttia. Yksikään yhteistyössä toimineista käyttäjistä ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Näin ollen katsotaan, että jos väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden ei pitäisi vaikuttaa näihin käyttäjiin. Jos jotkin sektorin käyttäjistä kuitenkin harjoittavat tuontia Kiinasta, on olemassa lukuisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(169)
Autoteollisuuden sovellusten (pääasiassa turvavöiden ja turvatyynyjen tuotanto) osalta käyttäjiltä saatiin kuusi kyselylomakevastausta. Näiden kuuden yrityksen osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonnista oli 5 prosenttia. Yleisesti havaittiin, että niiden tuotteiden osuus, joissa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, oli keskimäärin alle 4 prosenttia näiden yritysten kokonaisliikevaihdosta ja sektorin keskimääräinen voitto oli noin 3 prosenttia. Lisäksi havaittiin, että nämä kuusi yritystä ostivat erikoislujaa polyesterilankaa pääasiassa unionin tuottajilta ja vain 11 prosenttia niiden ostoista tuotiin Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti vaikuta vakavasti autoteollisuuden sovelluksiin, koska yritysten havaittiin olevan kannattavia eikä Kiina ollut niiden pääasiallinen hankintalähde.
(170)
Köydenvalmistajien osalta saatiin kolme kyselylomakevastausta, ja näiden osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista oli alle 1 prosentti. Sellaisen liiketoiminnan osuus, jossa käytettiin erikoislujaa polyesterilankaa, oli noin 18 prosenttia niiden kaikesta liiketoiminnasta, ja tässä liiketoiminnassa saavutettu keskimääräinen voittomarginaali oli noin 8 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella arvioitiin, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotto heikentäisi todennäköisesti vain hieman niiden voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimusajanjaksolla suurin osa tuonnista (66 %) tuli Kiinasta ja Koreasta tulevan tuonnin osuus oli 20 prosenttia. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, sektorille ei näin ollen todennäköisesti aiheudu vakavia vaikutuksia, koska vaikutus voittomarginaaliin on vähäinen ja muita hankintalähteitä on olemassa.
(171)
Jotkin köydenvalmistajat väittivät, että koska erikoislujaa polyesterilankaa käytetään pääasiallisesti muilla sektoreilla, kuten tuotanto- ja autoteollisuussektorilla, polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto johtaisi siihen, että köydenvalmistajien käyttämiä erikoislujan polyesterilangan lajeja ei olisi saatavilla, koska unionin tuottajat väitteen mukaan keskittyisivät ensisijaisesti suuriin markkinoihin ja toimittaisivat muille sektoreille vain, jos niillä olisi ylimääräistä kapasiteettia. On kuitenkin huomattava, että käytettävissä on muitakin tarjontalähteitä, kuten unionin tuotannonala, Korea ja Taiwan samoin kuin muut kolmannet maat, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(172)
Teollisten sovellusten sektorilla (esim. katteet, hihnat, köydet ja teolliset tekstiilit) käyttäjiltä saatiin yhteensä 19 vastausta kyselylomakkeeseen. Näiden käyttäjien osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulevasta kokonaistuonnista oli 19 prosenttia. Sektorilta saatujen tietojen perusteella sen liiketoiminnan osuus, jossa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, on 64 prosenttia koko liiketoiminnasta, ja tästä liiketoiminnasta saatu keskimääräinen voitto oli 13 prosenttia. Polkumyyntitullien vaikutus vähentää todennäköisesti vain hieman sektorin keskimääräistä voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että käyttäjät ostavat pääasiassa unionin tuottajilta ja Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta sektoriin, kun otetaan huomioon sen vähäinen vaikutus voittomarginaaliin ja mahdollisuus käyttää muita hankintalähteitä.
(173)
Jotkin käyttäjät väittivät, että jos otetaan käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, se vaikuttaisi niihin negatiivisesti kahdella tavalla. Ne väittivät, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole tarjolla ja lisäksi asianomaiset maat ryhtyisivät tarkasteltavana olevan tuotteen sijasta viemään jatkojalostustuotteita.
(174)
Vaihtoehtoisten hankintalähteiden puutetta koskevan väitteen osalta on ensinnäkin huomattava, että Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. Lisäksi saatavilla on muita hankintalähteitä muista kolmansista maista, joihin toimenpiteitä ei sovelleta (ks. 171 kappale). Toiseksi unionin tuotannonalan tarjonnan osalta tutkimuksessa tuotiin esiin joitakin puutteita joidenkin unionin tuottajien tarjonnassa tietyille käyttäjille. Analyysissä ei kuitenkaan tullut esiin mitään todisteita siitä, että nämä puutteet tulisivat esiin säännöllisesti. Edellä esitetyn perusteella ja varsinkin ottaen huomioon muut vaihtoehtoiset tarjontalähteet väite hylättiin.
(175)
Väitteestä, jonka mukaan erikoislujan polyesterilangan tuottajat asianomaisissa maissa ryhtyisivät viemään jatkojalostustuotteita, on huomattava, että väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa. Sen vuoksi vaikka kiinalaiset viejät siirtäisivätkin osan viennistään jatkojalostusmarkkinoille, katsotaan että erikoislujan polyesterilangan käyttäjien kilpailukyky säilyy, koska ne voisivat edelleen hankkia erikoislujaa polyesterilankaa muilta toimittajilta, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(176)
Edellä esitetty huomioon ottaen vaikka Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavilla toimenpiteillä on todennäköisesti negatiivisia vaikutuksia joihinkin käyttäjiin, vaikutus käyttäjiin eri teollisuudenaloilla vaikuttaa olevan yleisesti vähäinen. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella Kiinasta peräisin olevaan erikoislujaan polyesterilankaan sovellettavilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei mitä todennäköisimmin olisi merkittävää negatiivista vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin.
8.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(177)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa.
9. TULLIEN KÄYTTÖÖNOTOSTA LUOPUMINEN
(178)
Koska havaittiin, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit olivat alle vähimmäistason, näistä maista peräisin olevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä.
10. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
10.1 Vahingon korjaava taso
(179)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.
(180)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(181)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyyntituontia, olisi perustuttava vuoteen 2005, joka on ainoa vuosi, jolloin unionin tuotannonala saavutti voittoa ja kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 3 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.
(182)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 3 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(183)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tuotelajeittain kiinalaisten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien tuotelajien vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tutkimusajanjaksolla. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina verrattujen tuotelajien keskimääräisestä cif-tuontiarvosta.
10.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(184)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(185)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(186)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(187)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(188)
Vahvistetut polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Ei sovelleta
Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset
8,9 %
57,3 %
Kaikki muut yritykset
9,3 %
57,6 %
11. ILMOITTAMINEN
(189)
Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa erikoislujaa polyesterilankaa (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Liitteessä luetellut yritykset
8,9
A977
Kaikki muut yritykset
9,3
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2010.