РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 6 юли 2010 година
относно мярка C 40/07 (ex N 48/07), приведена в действие от Румъния за ArcelorMittal Tubular Products Roman S.A. (наричано по-рано Petrotub Roman S.A.)
(нотифицирано под номер C(2010) 4492)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2013/516/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид разпоредбите от приложение VII и допълнение А към приложение VII към Протокола за преходните мерки към Договора за присъединяване на Румъния,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочената(ите) по-горе разпоредба(и) (1) и като взе предвид тези мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 2 февруари 2007 г. Комисията поиска от Румъния да предостави информация относно отписвания на публичен дълг и разсрочване на публичен дълг за Petrotub Roman S.A. (наричано по-нататък „Petrotub“) в контекста на приватизацията му през 2003 г. (след приватизацията дружеството беше преименувано на Mittal Steel Roman, а по-късно - на ArcelorMittal Tubular Products S.A. (2), наричано по-нататък „AM Roman“).
(2)
С писмо от 25 септември 2007 г. Комисията уведоми Румъния, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, (3) по отношение на възможна помощ във връзка с приватизацията на Petrotub. Решението беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си относно мярката.
(3)
Румъния представи мнението си с писмо от 26 ноември 2007 г., регистрирано на същата дата. С писма от 28 януари 2008 г., регистрирани на 29 януари 2008 г., ArcelorMittal (дружеството майка) и AM Roman (въпросното дъщерно дружество) представиха мненията си, които бяха съобщени на Румъния на 12 февруари 2008 г. Румъния отговори с писмо от 11 март 2008 г., регистрирано на същата дата.
(4)
Комисията поиска допълнителна информация с писма от 26 февруари 2009 г., 8 октомври 2009 г. и 29 януари 2010 г. Румъния отговори с писма от 27 април 2009 г., 19 октомври 2009 г. и 3 февруари 2010 г., като всяко от тях беше регистрирано на същата съответна дата.
II. ПРЕДСТАВЯНЕ НА ФАКТИТЕ
1. Дружество
(5)
AM Roman е производител на безшевни стоманени тръби, който се намира в Roman, област в Румъния, която получава подпомагане съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС (5). Преди приватизацията през 2003 г. дружеството, което тогава се наричаше Petrotub, произвеждаше безшевни стоманени тръби, чието производство се състои от горещо валцувани и студено валцувани стоманени тръби с диаметър между 6 и 620 mm и дебелина на стената между 0,5 и 70 mm. Тези продукти намират различно приложение в енергийните индустрии (петрол, газ, химикали, ядрена и конвенционална енергетика) и в машинната и строителната индустрия. След приватизацията дружеството продължи да извършва дейност на същия продуктов пазар. Понастоящем ArcelorMittal Tubular Products Holding B.V. Rotterdam NLD (от групата ArcerlorMittal) притежава дял от 69,76 % в дружеството (6).
2. Мярка
(6)
На 23 юли 2003 г. румънската агенция за приватизация APAPS (понастоящем AVAS) (7) оповести намерението си да продаде дела си от 70 % в Petrotub. Приватизацията беше осъществена чрез публичен търг. На 28 октомври 2003 г. беше подписано споразумение за продажба с LNM Holdings NV (понастоящем ArcelorMittal) за покупна цена от 6 милиона USD (5,1 милиона EUR (8)).
(7)
В контекста на приватизацията APAPS се съгласи от името на румънската държава да отпише публичен дълг в размер на 22,5 милиона EUR и да разсрочи плащането на останалата част от публичния дълг.
(8)
През 1998 г. Petrotub сключи договор за търговски заем в размер на [30-50] (9) милиона DEM [15-25 милиона EUR] за срок до 2011 г., отпуснат от германската банка за развитие Kreditanstalt für Wiederaufbau (наричана по-нататък „KfW“) за закупуването на нов цех за валцуване от Mannesmann AG. Финансовият пакет от KfW беше обезпечен в различните си сегменти с държавни гаранции, предоставени от Германия и Австрия, и с банкова гаранция от румънската банка Banca Comercială Română (BCR). Германската държавна гаранция беше обезпечена с насрещна гаранция от румънската държава. Румънската насрещна гаранция покриваше 85 % от целия заем от KfW в размер на 30-50 милиона DEM. Румъния взе от Petrotub еднократна такса от [3-7 %].
III. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(9)
В решението за откриване на официална процедура по разследване Комисията уведоми Румъния, че основанието за откриване на такава процедура е приложение VII, дял Б относно преструктурирането на стоманодобивната индустрия от Протокола към Договора за присъединяване на Румъния (наричано по-нататък „приложение VII“) и че при липсата на конкретни разпоредби в приложение VII по отношение на правното положение на румънските производители на тръби по време на приватизацията Комисията ще разследва наличието и съвместимостта на държавната помощ за AM Roman на това основание.
(10)
Комисията отбеляза, че покупната цена (5,1 милиона EUR) не покрива загубите, понесени от държавата под формата на отписване на 22,5 милиона EUR публичен дълг, на което румънската агенция за приватизация APAPS се е съгласила в контекста на приватизацията.
(11)
Преди откриването на официалната процедура по разследване Румъния представи доклад от външен консултант (10), за да покаже, че приватизацията при дадените условия е била най-изгодното решение за държавата.
(12)
В доклада се посочва, че приватизацията ще доведе до най-изгодното положение за румънската държава. В таблицата по-долу се прави сравнение между прогнозираните суми, които всяка от публичните институции кредитори трябва да получи при приватизация и при ликвидация (11).
Приватизация
Ликвидация
Фонд за социална сигурност
[…] милиона EUR
[…] милиона EUR
Фонд „Безработица“
[…] милиона EUR
[…] милиона EUR
Здравен фонд
[…] милиона EUR
[…] милиона EUR
APAPS
[…] милиона EUR
(включително продажната цена в размер на 5,1 милиона EUR)
0
Общо за държавата
[4-9] милиона EUR
[19-26] милиона EUR
(13)
Докладът се основаваше на допускането, че в случай на ликвидация ще се задейства гаранцията от 1998 г. и държавата (чрез Министерството на финансите) ще има задължение за оставащата сума от заема от KfW от 1998 г., взет от Petrotub, т.е. за [15-25] милиона EUR. С други думи, при ликвидация държавата в крайна сметка ще получи само [2-9] милиона EUR, което е по-малко от [4-9] милиона EUR, получени при приватизация.
(14)
В решението за откриване на официална процедура по разследване Комисията постави въпроса дали резултатите от сценариите за приватизация и ликвидация е следвало да се оценяват за държавата като цяло, както се предлага в доклада на експертите, или отделно за всеки от публичните кредитори в съответствие със съдебната практика от делото HAMSA (12).
(15)
Комисията inter alia изрази също съмнения, че загубата в размер на [15-25] милиона EUR в резултат от задействането на гаранцията от 1998 г. може да се вземе предвид при прогнозиране на резултата от ликвидацията. В съответствие със съдебната практика от делата HYTASA (13) и Gröditzer (14) следва да се направи разлика между задълженията, които държавата трябва да изпълни като акционер в дружеството, и задълженията, които трябва да изпълни като публичен орган. Следователно очакваните разходи във връзка с действие като публичен орган не могат да се вземат предвид в прогнозирането на разходите, които частен акционер би бил в положение да понесе и ще поиска да понесе. Комисията разглежда факта, че през 1998 г. румънското Министерство на финансите е дало държавна гаранция за Petrotub, като знак, че частен акционер не би бил в позицията да даде такава гаранция. Друг знак за същото е фактът, че гаранцията от 1998 г. е била отпусната при ред и условия, които частен оператор вероятно не би приел.
IV. МНЕНИЯ НА РУМЪНИЯ И НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(16)
В мнението си, изпратено на 27 ноември 2007 г., Румъния изтъкна основно факта, че приватизацията на Petrotub през октомври 2003 г. не е включвала предимство за Petrotub или за купувача и следователно операцията не е включвала държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(17)
Румъния подчерта първо, че дружеството Petrotub е било продадено чрез открита, прозрачна и безусловна тръжна процедура - факт, който според румънските органи показва, че Petrotub е продадено на пазарната цена и че купувачът не е получил никакво предимство от покупката. Второ, Румъния смята, че е действала както би действал всеки частен продавач: при избора си между приватизация и ликвидация държавата е избрала най-изгодния сценарий единствено от финансова гледна точка, без да взема предвид нетърговски съображения или съображения, свързани с политиката, каквито по същество са характерни за действията на публичен орган.
(18)
По отношение на втория аргумент Румъния показа, че съгласно националното право от агенцията за приватизация AVAS е било поискано и тя е била оправомощена да прогнозира и сравни общите резултати при приватизация и при ликвидация, като се позовава на държавния бюджет като цяло. С други думи, агенцията за приватизация избира сценария, който е най-изгоден за държавния бюджет като цяло, както би направил един голям холдинг, включващ няколко кредитори. От тази гледна точка, противно на мненията на Комисията, държавата не е можела и не е прогнозирала резултатите от приватизация и от ликвидация отделно за всеки засегнат публичен орган.
(19)
В допълнение, при прогнозирането на резултатите от ликвидацията държавата е имала право да вземе предвид загубата, свързана със задействането на гаранцията от 1998 г., тъй като при дадените условия такава гаранция би била отпусната на Petrotub и от частен инвеститор. При отпускането на гаранцията дружеството не е било в затруднено положение и рисковата премия, платена от Petrotub за гаранцията, е разумна сума за гаранция за акционер, дадена в полза на дружество, което по онова време е било в добро състояние.
(20)
Освен това гаранцията от 1998 г. трябва да се оценява от гледна точка на съответните правила за държавна помощ в сила по онова време. Съобщението на Комисията относно гаранциите за краткосрочни експортни кредити, приложимо по онова време, изключва гаранциите за дългосрочни експортни кредити от обхвата на разглеждането съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС (тогава член 87, параграф 1 от ДЕО) (15). Румъния подчерта също, че през 1998 г., когато е била предоставена гаранцията, Petrotub е бил производител на тръби и като такъв не е попадал в обхвата на определението на ЕОВС за стомана, нито в обхвата на разпоредбите на Протокол 2 за стоманени продукти от ЕОВС в Европейското споразумение.
(21)
AM Roman и неговото дружество майка ArcelorMittal подкрепиха напълно аргументите на Румъния. Дружествата подчертаха също, че съгласно приложимото по онова време румънско законодателство и съгласно правилата за държавна помощ в Европейското споразумение държавната гаранция, дадена в полза на Petrotub през 1998 г., не е включвала държавна помощ. В допълнение, гаранцията от 1998 г. представлява ясно изискуемо търговско задължение, поето от държавата като мажоритарен акционер във въпросното дружество, и следователно може да се включи в прогнозирането на разходите за ликвидация. ArcelorMittal подчерта също, че е платило пазарна цена за придобиването на Petrotub и следователно всякакво възможно предимство в резултат от приватизацията, quod non, би било за държавата в качеството ѝ на продавач.
V. ОЦЕНКА
1. Приложимо право и правомощия на Комисията
(22)
При тази процедура се разглеждат събития, които са се случили преди присъединяването на Румъния към Европейския съюз (1 януари 2007 г.). Petrotub е било приватизирано през октомври 2003 г. Също така през 1998 г. румънската държава е предоставила гаранция в полза на Petrotub във връзка със заем в размер на [30-50] милиона DEM от KfW за закупуването на нов цех за валцуване. Гаранцията от 1998 г. е свързана с приватизацията от 2003 г. дотолкова, доколкото Румъния изтъкна, че разходите ѝ при ликвидация трябва да се вземат предвид в оценката на приватизацията от 2003 г. съгласно критерия за оператор в условията на пазарна икономика.
(23)
По принцип членове 107 и 108 от ДФЕС не се прилагат за мерки, предоставени преди присъединяването и неприложими след него (16). Чрез дерогация от това общо правило и следователно в изключителни случаи Комисията има правомощието да разгледа държавна помощ, предоставена от Румъния в контекста на преструктурирането на стоманодобивната индустрия преди присъединяването въз основа на приложение VII към Договора за присъединяване на Румъния (17).
(24)
Приложение VII съдържа разпоредби, които дават възможност на Румъния да завърши преструктурирането на стоманодобивната си индустрия, както е започнато преди присъединяването. Преструктурирането на румънския стоманодобивен сектор преди присъединяването се извършваше въз основа на Протокол 2 относно стоманата в ЕОВС, приложен към Европейското споразумение (наричан по-нататък „Протокол 2“), удължен с Допълнителния протокол, подписан на 23 октомври 2002 г. (наричан по-нататък „Допълнителния протокол“).
(25)
По силата на Протокол 2 Румъния получи „гратисен период“ от 5 години, от 1993 г. до края на 1998 г., за преструктурирането на стоманодобивната си индустрия предвид присъединяването. „Гратисният период“ беше удължен до края на 2004 г. с Допълнителен протокол, одобрен с Решение на Съвета от 29 юли 2002 г. и подписан на 23 октомври 2002 г. По време на целия „гратисен период“ вследствие на удължаването, т.е от 1993 г. до края на 2004 г., Румъния можеше да предоставя помощ за преструктуриране на стоманодобивния сектор съгласно реда и условията, произтичащи от Протокол 2 (както е удължен с Допълнителния протокол), и въз основа на национална програма за преструктуриране (наричана по-нататък „НПП“), която беше одобрена от Общността. Румънската НПП беше одобрена от Съвета на 18 юли 2005 г. (18)
(26)
Приложение VII е „защитен механизъм“, чрез който Комисията може да наблюдава след 1 януари 2007 г. (датата на присъединяване) помощта, предоставена от Румъния на стоманодобивния сектор преди присъединяването, въз основа на Протокол 2 (удължен с Допълнителния протокол) и НПП. Освен това приложение VII дава право на Комисията да възстановява помощ, предоставена в нарушение на Протокол 2 и на НПП. В съответствие с това приложение VII е lex specialis, който позволява при изключителни обстоятелства и чрез дерогация от общия режим наблюдение и преглед с обратна сила на държавната помощ, предоставена от Румъния на румънската стоманодобивна индустрия преди присъединяването. В неотдавнашни решения във връзка с предприсъединителна помощ, предоставена на полски стоманодобивни дружества, (19) Общият съд потвърди характера на lex specialis на Протокол 8 към Договора за присъединяване на Полша, който съдържа разпоредби, които са еквивалентни на тези в приложение VII.
(27)
В контекста на тази процедура Комисията трябва да оцени дали изключителното правомощие за извършването на контрол с обратна сила, описано в съображения 23-26 по-горе, обхваща и мерките, предоставени от Румъния на производителите на тръби преди присъединяването. За тази цел правните основания, приложими в този случай, т.е. приложение VII във връзка с Протокол 2 и Допълнителния протокол, трябва да се тълкуват с цел да се определи дали техните разпоредби обхващат мерките, предоставени на румънските производители на тръби преди присъединяването.
(28)
Общопризнат правен принцип е, че разпоредбите на lex specialis, което представлява дерогация от общия режим, трябва да се тълкуват стриктно. Стриктното тълкуване на горепосочените правни основания (вж. съображения 29-43 по-долу) води до извода, че изключителното правомощие на Комисията да извършва контрол с обратна сила е ограничено до (потенциална) предприсъединителна помощ, предоставена на производителите от ЕОВС, което изключва (потенциална) помощ за производителите на тръби.
(29)
Параграфи 12 и 17 от приложение VII определят правомощията на Комисията да осъществява наблюдение и контрол с обратна сила по отношение на предприсъединителната помощ за румънската стоманодобивна индустрия. Параграф 12 оправомощава Комисията и Съвета да наблюдават изпълнението на румънската НПП преди и след присъединяването, до 2009 г. Параграф 17 оправомощава Комисията да нареди възстановяването на държавна помощ, предоставена в нарушение на параграфи 1-3 от приложение VII (както е посочено в съображения 30-32 по-долу).
(30)
Параграф 1 от приложение VII гласи, че държавната помощ, предоставена от Румъния за преструктурирането на „конкретно определени сектори от румънската стоманодобивна индустрия“ за периода 1993-2004 г., се счита за съвместима с общия пазар, при условие че „[…]срокът, по член 9, параграф 4 от Протокол 2 за продуктите на ЕОВС към Европейското споразумение […], се удължава до 31 декември 2005 г.“; сроковете и условията, предвидени в НПП, се спазват; не се отпуска или изплаща допълнителна държавна помощ на бенефициерите на НПП след 1 януари 2005 г.; и „не е изплатена никаква държавна помощ на румънския стоманодобивен сектор след 31 декември 2004 г.“ Той гласи също, че „За целите на тези разпоредби и Допълнение А, под държавна помощ за преструктуриране се разбира всяка мярка, отнасяща се до стоманодобивните предприятия, която представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 на Договора за ЕО и която не може да се счита за съвместима с общия пазар в съответствие с общите правила, приложими в Общността.“
(31)
В параграф 2 от приложение VII се предвижда, че само дружествата, изброени като бенефициери в НПП (изброени също в допълнение А към приложение VII), имат право да получават държавна помощ през периода 1993-2004 г.
(32)
В параграф 6 от приложение VII се предвижда, че дружествата, които не са включени в списъка на „предприятията бенефициери“ в НПП, „не получават държавна помощ за преструктуриране или каквато и да е друга помощ“ и съответно от тях не се изисква да намалят своя производствен капацитет.
(33)
В първа алинея на параграф 1 от приложение VII изрично се посочва член 9, параграф 4 от Протокол 2, удължен с Допълнителния протокол, подписан на 23 октомври 2002 г. Протокол 2 се прилагаше единствено за стоманени продукти от ЕОВС, като стоманените продукти от ЕОВС дори се изброяват в приложение. Приложението възпроизвежда списъка с продукти от ЕОВС, съдържащ се в приложение I към Договора за ЕОВС, където определението на „стоманени продукти от ЕОВС“ изрично изключва стоманени тръби („тръби (безшевни или заварени) […] полирани пръти и железни отливки (тръби и фитинги, и други железни отливки)“).
(34)
Договорът за ЕОВС изтече на 23 юли 2002 г. Считано от тази дата, държавната помощ за стоманодобивната индустрия беше обхваната от общия режим на ЕО. Поради това беше решено да се разшири определението на европейския стоманодобивен сектор, така че производителите на тръби да бъдат включени в него. Това беше кодифицирано в член 27 и приложение Б към Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти (20), съгласно която стоманодобивният сектор на ЕС включва безшевни тръби и големи заварени тръби (с диаметър, по-голям от 406,4 mm). Това разширено определение на стоманодобивния сектор беше въведено по-късно в приложение I към Насоките за националната регионална помощ за 2007-2013 г. (21) и в точка 29 от член 2 от Общия регламент за групово освобождаване (22).
(35)
При все това, нито Протокол 2, нито Допълнителният протокол бяха изрично изменени, за да се включи това разширено определение на стоманодобивния сектор на ЕС, включващо производителите на тръби. Протокол 2 изтече на 31 декември 1997 г. Допълнителният протокол удължи валидността на Протокол 2 от 1 януари 1998 г. с още 8 години или до датата на присъединяване на Румъния (което настъпи първо). Допълнителният протокол се отнася за „стоманените продукти“ като цяло, но обхватът на неговото прилагане е специално свързан с член 9, параграф 4 от Протокол 2, който обхваща единствено стоманените продукти от ЕОВС. По-специално, съгласно член 2 от Допълнителния протокол условие за удължаването на Протокол 2 беше Румъния да предостави на Комисията НПП и планове за преструктуриране на дружествата за бенефициерите на НПП, които отговарят на „изискванията, предвидени в член 9, параграф 4 от Протокол 2 към Европейското споразумение и които са оценени и приети от националния ѝ орган за държавните помощи (Съвет за конкуренция)“.
(36)
Следва да се направи заключението, че параграф 17 от приложение VII, както се тълкува в контекста на параграфи 1, 2 и 6 от приложение VII, заедно с Протокол 2 и Допълнителния протокол, не дава на Комисията правомощие да контролира помощта, предоставена на румънските производители на тръби преди присъединяването, по-специално през периода 1993-2004 г.
(37)
В допълнение към правното тълкуване на обхвата на приложимите правни основания (т.е. приложение VII, Протокол 2 и Допълнителния протокол - вж. съображения 29-36 по-горе), Комисията проучи и въпроса дали правилата за прилагане на разпоредбите за държавната помощ в Европейското споразумение и Протокол 2, както са приети от Общността и Румъния през 2001 г. (наричани по-нататък „правилата за прилагане“ (23)), са уместни за определянето на обхвата на правомощието на Комисията да извършва контрол с обратна сила по отношение на (потенциална) предприсъединителна помощ, предоставена на румънски производители на тръби.
(38)
По принцип правилата за прилагане съдържат процедурни правила, които следва да се разграничават от материалноправните разпоредби за държавната помощ в Европейското споразумение и Протокол 2. Трябва да се отбележи обаче, че правилата за прилагане също така съдържат специфични разпоредби относно критериите за оценяване на съвместимостта на помощта съответно с Европейското споразумение и Протокол 2.
(39)
Първото изречение от член 2, параграф 1 от правилата за прилагане гласи: „Оценката на съвместимостта на отделните държавни помощи и програми с Европейското споразумение, както е предвидено в член 1 от настоящите правила, се извършва въз основа на критерии, произтичащи от прилагането на правилата на член 87 от Договора за създаване на Европейската общност, включително настоящото и бъдещото вторично законодателство, рамки, насоки и други приложими административни актове, приведени в действие в Общността, и съдебната практика на Първоинстанционния съд и Съда на Европейските общности, както и всяко друго решение, взето от Съвета за асоцииране съгласно член 4, параграф 3.“ С това изречение се установява общият принцип, че материалноправните критерии за оценяване на съвместимостта на държавната помощ като цяло с Европейското споразумение са „променливи“ в смисъл, че в тях се включват промените/развитието в правото и съдебната практика на ЕС с течение на времето.
(40)
Второто изречение от член 2, параграф 1 се отнася по-специално до критериите за съвместимост, посочени в Протокол 2: „Дотолкова доколкото помощи или програми за помощ са предназначени за продукти, обхванати от Протокол 2 към Европейското споразумение, първото изречение на този параграф се прилага изцяло с изключение на това, че оценката не може да се извършва въз основа на критерии, произтичащи от прилагането на правилата на член 87 от Договора за създаване на Европейската общност, а въз основа на критерии, произтичащи от прилагането на правилата за държавната помощ от Договора за създаване на Европейската общност за въглища и стомана.“ Трябва да се отбележи, че формулировката на това изречение ясно показва, че за разлика от положението при общата помощ, обхваната от първото изречение на член 2, параграф 1 (вж. съображение 41 по-горе), за целите на помощта, обхваната от Протокол 2, критериите за съвместимост се развиват чрез позоваване на Договора за ЕОВС. Не са дадени специфични указания относно развитието на критериите за съвместимост след изтичането на Договора за ЕОВС през 2002 г.
(41)
Член 2, параграфи 2 и 3 от правилата за прилагане определят механизма, чрез който промените в критериите за съвместимост на ЕС следва да бъдат въведени в Румъния. По-специално, Румъния се уведомява за всички промени в общностните критерии за съвместимост, които не са публикувани и „когато такива промени не срещнат възражение от страна на Румъния в срок от три месеца от датата на получаване на официалната информация за тях, те стават критерии за съвместимост, както е предвидено в параграф 1 от настоящия член. Когато такива промени срещнат възражение от страна на Румъния и предвид сближаването на законодателството, както е предвидено в Европейското споразумение, се провеждат консултации в съответствие с членове 7 и 8 от настоящите правила.“
(42)
При все че Румъния не възрази в срок от три месеца срещу промяната, направена през 2002 г. в определението на Общността за стоманодобивна индустрия, с която бяха включени производителите на тръби, тези промени в общностното право не биха могли да се прилагат по отношение на мерки, които попадат извън обхвата на Европейското споразумение, т.е. онези, които не са били обхванати от Договора за ЕОВС. Освен това приложение VII представлява lex specialis и поради това за определяне на обхвата на неговото прилагане Комисията не може да използва разширяването на определението на стоманодобивния сектор на ЕС след изтичането на Договора за ЕОВС. Ето защо трябва да се заключи, че трябва да се прави ясно разграничение между „променливата“ същност на приложимото право към държавната помощ за стоманодобивния сектор в Румъния преди присъединяването съгласно Европейското споразумение, от една страна, и необходимото строго тълкуване на обхвата на правомощието на Комисията да извършва контрол с обратна сила, произтичащ от приложение VII, Протокол 2 и Допълнителния протокол, от друга страна.
VI. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(43)
Въз основа на предходните съображения (вж. по-специално съображения 36 и 42 по-горе) Комисията прави заключението, че няма правомощието да извършва преглед на мерките в полза на румънските производители на тръби преди присъединяването и по-специално през периода 1993-2004 г. въз основа на приложение VII. Настоящата процедура се закрива с оглед на факта, че Комисията няма правомощието да оценява мерките, обхванати от настоящата процедура.
РЕШИ:
Член 1
Официалната процедура по разследване, определена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, която беше открита с писмо от 25 септември 2007 г., адресирано до Румъния, се закрива с оглед на факта, че Комисията няма правомощието съгласно разпоредбите на приложение VII, дял Б към Договора за присъединяване на Румъния да извършва преглед на мерките, предоставени от Румъния в контекста на приватизацията на Petrotub Roman S.A през 2003 г.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 6 юли 2010 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 6 päivänä heinäkuuta 2010,
toimenpiteestä C 40/07 (ent. NN 48/07) jonka Romania on toteuttanut yrityksen ArcelorMittal Tubular Products Roman S.A. (entinen Petrotub Roman S.A.) hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 4492)
(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2013/516/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon Romanian liittymissopimuksen liitteen VII ja siihen liitetyssä siirtymätoimenpiteitä koskevassa pöytäkirjassa olevan lisäyksen A,
on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
(1)
Komissio pyysi 2 päivänä helmikuuta 2007 Romaniaa toimittamaan tietoja valtion Petrotub Roman S.A.:lle, jäljempänä ’Petrotub’, myöntämän julkisen velan mitätöinnistä ja uudelleenjärjestelystä sen yksityistämisen yhteydessä vuonna 2003. (Yksityistämisen jälkeen yrityksen nimeksi tuli ensin Mittal Steel Roman, ja sen jälkeen ArcelorMittal Tubular Products Roman S.A. (2), jäljempänä ’AM Roman’.)
(2)
Komissio ilmoitti 25 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Romanialle päätöksestään aloittaa Petrotubin yksityistämisen yhteydessä myönnetystä mahdollisesta tuesta Euroopan unionin toiminnasta annetun sopimuksen (SEUT) 108 artiklan 2 kohdassa (3) tarkoitettu menettely. Tämä päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä.
(3)
Romania toimitti huomautuksensa 26 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä. ArcelorMittal (emoyritys) ja AM Roman (asianomainen tytäryritys) esittivät huomautuksia 28 päivänä tammikuuta 2008 päivätyssä ja 29 päivänä tammikuuta 2008 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä, jotka toimitettiin Romanialle 12 päivänä helmikuuta 2008. Romania vastasi 11 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä.
(4)
Komissio pyysi lisätietoja 26 päivänä helmikuuta 2009, 8 päivänä lokakuuta 2009 ja 29 päivänä tammikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Romania vastasi 27 päivänä huhtikuuta 2009, 19 päivänä lokakuuta 2009 ja 3 päivänä helmikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä, jotka kaikki kirjattiin saapuneiksi samana päivänä.
II. TILANTEEN KUVAUS
1. Yritys
(5)
AM Roman valmistaa saumattomia teräsputkia, ja sen toimipaikka sijaitsee Romanissa (5) sellaisella Romanian alueella, joka saa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaista tukea. Ennen vuonna 2003 toteutettua yksityistämistä yritys, jonka nimi tuolloin oli Petrotub, valmisti saumattomia kuuma- ja kylmävalssattuja teräsputkia, joiden halkaisija oli 6-620 mm ja seinämän paksuus 0,5-70 mm. Tuotteita käytettiin erilaisiin tarkoituksiin energiateollisuudessa (öljy, kaasu, kemianteollisuus, ydinenergia ja konventionaalinen energia), koneteollisuudessa ja rakennusalalla. Yksityistämisen jälkeen yritys jatkoi toimintaa samoilla tuotemarkkinoilla. Tällä hetkellä (ArcelorMittal-konserniin kuuluvalla) ArcelorMittal Tubular Products Holding B.V. Rotterdam NLD -yrityksellä on hallussaan 69,76 prosenttia yrityksestä (6).
2. Arvioitava toimenpide
(6)
Romanian yksityistämistoimisto APAPS (nykyisin AVAS (7) ilmoitti 23 päivänä heinäkuuta 2003 aikovansa myydä 70 prosentin osuutensa Petrotubista. Yksityistäminen toteutettiin julkisella tarjouskilpailulla. Myyntisopimus LNM Holdings NV:n (nykyinen ArcelorMittal) kanssa allekirjoitettiin 28 päivänä lokakuuta 2003, ja ostohinta oli 6 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (5,1 miljoonaa euroa) (8).
(7)
APAPS suostui yksityistämisen yhteydessä mitätöimään Romanian valtion nimissä julkisesta velasta 22,5 miljoonaa euroa ja järjestämään loppuvelan uudelleen.
(8)
Petrotub otti vuonna 1998 vuonna 2011 päättyvän kaupallisen lainan, jonka arvo oli [30-50] (9) miljoonaa Saksan markkaa [15-25 miljoonaa euroa], saksalaiselta kehityspankilta Kreditanstalt für Wiederaufbau, jäljempänä ’KfW’, ostaakseen Mannesmann AG:ltä uuden valssaamon. KfW-rahoituspaketin eri osilla on Saksan ja Itävallan myöntämät valtiontakaukset ja Băncii Comerciale Române -pankin (BCR) myöntämä pankkitakaus. Romanian valtio antoi Saksan valtiontakaukselle vastatakauksen. Romanian vastatakaus kattoi 85 prosenttia KfW:n myöntämästä kokonaislainasta ja sen arvo oli [30-50] miljoonaa Saksan markkaa. Romania peri Petrotubilta kertaluonteisen [3-7 prosentin] palkkion.
III. MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS
(9)
Komissio ilmoitti Romanialle menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen perustana oli Romanian liittymissopimuksen pöytäkirjan liitteessä VII oleva terästeollisuuden rakenneuudistusta koskeva B osa, jäljempänä ’liite VII’, ja että koska liitteessä VII ei ollut erityisiä määräyksiä Romanian putkivalmistajien oikeudellisesta tilanteesta yksityistämisajankohtana, komissio tutkii AM Romanille myönnetyn mahdollisen valtiontuen ja sen soveltuvuuden sisämarkkinoille kyseiseltä pohjalta.
(10)
Komissio totesi, että hankintahinta (5,1 miljoonaa euroa) ei kattanut tappiota, joka aiheutui valtiolle 22,5 miljoonan euron velkojen mitätöinnistä, johon APAPS oli suostunut yksityistämisen yhteydessä.
(11)
Romania toimitti ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista ulkoisen konsultin laatiman raportin (10) osoittaakseen, että kyseisissä olosuhteissa yksityistäminen oli valtiolle edullisin ratkaisu.
(12)
Raportin mukaan yksityistäminen johti Romanian valtion kannalta suotuisimpaan tilanteeseen. Seuraavassa taulukossa vertaillaan määriä, jotka eri julkiset velkojat olisivat saaneet yksityistämisen ja selvitystilan yhteydessä (11).
Yksityistäminen
Selvitystila
Sosiaaliturvarahasto
[…] miljoonaa euroa
[…] miljoonaa euroa
Työttömyysrahasto
[…] miljoonaa euroa
[…] miljoonaa euroa
Sairausvakuutusrahasto
[…] miljoonaa euroa
[…] miljoonaa euroa
APAPS
[…] miljoonaa euroa
(mukaan lukien myyntihinta 5,1 miljoonaa euroa)
0
Valtio yhteensä
[4-9] miljoonaa euroa
[19-26] miljoonaa euroa
(13)
Raportti perustui oletukselle, että selvitystilassa vuoden 1998 takaus olisi otettu käyttöön ja valtio olisi joutunut (valtiovarainministeriön kautta) vastuuseen Petrotubin vuonna 1998 KfW:lta ottaman lainan jäljellä olevasta [15-25] miljoonan euron osuudesta. Toisin sanoen selvitystilaskenaariossa valtio olisi saanut vain [2-9] miljoonaa euroa, mikä on vähemmän kuin yksityistämisen yhteydessä saatu [4-9] miljoonaa euroa.
(14)
Komissio pohti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, arvioitiinko yksityistämis- ja selvitystilaskenaarioiden tulokset kokonaisuutena valtion kannalta, kuten asiantuntijaraportissa esitetään, vai erikseen kunkin julkisen velkojan osalta HAMSA-asiaa (12) koskevan oikeuskäytännön mukaisesti.
(15)
Komissiolla oli epäilyjä muun muassa siitä, voidaanko vuonna 1998 käyttöön otetusta takauksesta johtuva [15-25] miljoonan euron tappio ottaa huomioon selvitystilan tuloksia arvioitaessa. HYTASA (13)- ja Gröditzer (14)-oikeuskäytännön mukaan olisi erotettava toisistaan velvoitteet, jotka valtion on täytettävä yrityksen osakkaana, ja velvoitteet, jotka valtion on täytettävä viranomaisena. Tästä johtuu, ettei viranomaisen toiminnasta johtuvia kustannuksia voi ottaa huomioon arvioitaessa kustannuksia, jotka yksityinen osakkeenomistaja olisi voinut ottaa ja kyennyt ottamaan hoitaakseen. Komission mukaan se, että Romanian valtiovarainministeriö antoi vuonna 1998 Petrotubille takauksen, osoittaa, ettei yksityinen osakkeenomistaja olisi sellaista pystynyt antamaan. Toinen osoitus tästä on se, että vuoden 1998 takaus annettiin ehdoin, joita yksityinen toimija ei olisi hyväksynyt.
IV. ROMANIAN JA ASIANOSAISTEN HUOMAUTUKSET
(16)
Romanian 27 päivänä marraskuuta 2007 esittämissä huomautuksissa päänäkemys oli, että Petrotubin yksityistäminen lokakuussa 2003 ei aiheuttanut Petrotubille tai ostajalle etua eikä toimeen näin ollen liittynyt SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(17)
Romania korosti ensinnäkin, että Petrotub myytiin avoimella ja läpinäkyvällä tarjouskilpailumenettelyllä, johon ei liittynyt ehtoja, mikä Romanian viranomaisten mielestä osoittaa, että Petrotub myytiin markkinahintaan eikä ostajalle aiheutunut kaupasta etua. Toiseksi Romania katsoi toimineensa minkä tahansa yksityisen myyjän tavoin: se valitsi yksityistämis- ja selvitystilaskenaariosta sen, joka oli pelkästään taloudelliselta kannalta edullisempi, eikä ottanut huomioon ei-kaupallisia tai poliittisia näkökohtia, jotka olisivat olleet luonteeltaan valtion viranomaisen toiminnalle tyypillisiä.
(18)
Romania osoitti, että kansallisen lainsäädännön mukaan yksityistämisvirasto AVASilla oli vastuu ja toimivalta arvioida ja vertailla yksityistämisen ja selvitystilan tuloksia suhteessa valtion talousarvioon kokonaisuutena. Toisin sanoen yksityistämisvirasto valitsee skenaarion, joka on valtion koko talousarvion kannalta edullisempi, samoin kuin tekisi suuri holding-yritys, jossa on mukana useita velkojia. Näin ollen valtio ei voinut eikä sen pitänyt arvioida yksityistämisen ja selvitystilan tuloksia kunkin asianomaisen julkisen elimen osalta, toisin kuin komissio katsoo.
(19)
Lisäksi valtiolla oli selvitystilan tuloksia arvioidessaan oikeus ottaa huomioon vuoden 1998 takauksen käyttöönotosta johtunut tappio, koska myös yksityinen sijoittaja olisi myöntänyt kyseisillä ehdoilla Petrotubille tällaisen takauksen. Yritys ei ollut takauksen myöntämishetkellä vaikeuksissa, ja Petrotubiin takauksen vuoksi sovellettu riskipreemio on riittävä palkkio osakkeenomistajan takauksesta, joka on annettu kyseisenä ajankohtana hyvässä toimintakunnossa olleelle yritykselle.
(20)
Lisäksi vuoden 1998 takaus on arvioitava kyseisenä aikana voimassa olleiden valtiontukisääntöjen mukaisesti. Lyhytaikaisia vientiluottovakuutuksia koskevassa komission tiedonannossa (15) suljettiin pitkäaikaiset vientiluottoa koskevat takuut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan (tuolloin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan) mukaisen tarkastelun ulkopuolelle. Romania toi esiin myös sen, että vuonna 1998, jolloin takaus myönnettiin, Petrotub valmisti putkia, eikä siihen näin ollen sovellettu EHTY:n teräsmääritelmää eikä Eurooppa-sopimuksen liitteenä olevaan pöytäkirjaan N:o 2 sisältyviä EHTY:n terästuotteita koskevia määräyksiä.
(21)
AM Roman ja sen emoyritys ArcelorMittal olivat täysin samaa mieltä Romanian näkemyksistä. Yritykset korostivat myös, että kyseisenä ajankohtana sovelletun Romanian lainsäädännön ja Eurooppa-sopimuksen valtiontukisääntöjen mukaan Petrotubin hyväksi vuonna 1998 annettu valtiontakaus ei ollut valtiontukea. Lisäksi vuoden 1998 takaus oli kaupallinen velvoite, jonka valtio selkeästi otti hoitaakseen yrityksen pääosakkaana, ja se voidaan sen vuoksi sisällyttää selvitystilaa koskevien kustannusten arvioihin. ArcelorMittal myös korosti maksaneensa Petrotubista markkinahinnan, minkä vuoksi mahdolliset yksityistämisestä aiheutuneet edut (joita ei kuitenkaan ollut) olisivat joka tapauksessa palautuneet myyjälle eli valtiolle.
V. ARVIOINTI
1. Sovellettava lainsäädäntö ja komission toimivalta
(22)
Menettely koskee tapahtumaa ennen Romanian liittymistä Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007. Petrotub yksityistettiin lokakuussa 2003. Romanian valtio myös myönsi Petrotubille valtiontakauksen KfW:ltä otetulle [30-50] miljoonan Saksan markan lainalle, jonka tarkoituksena oli valssaamon ostaminen. Vuoden 1998 takaus liittyy vuonna 2003 toteutettuun yksityistämiseen, sillä Romania katsoi, että arvioitaessa yksityistämistä markkinataloussijoittajan testin avulla huomioon on otettava kustannukset, jotka se joutuisi maksamaan selvitystilan yhteydessä.
(23)
Yleissääntönä voidaan todeta, ettei SEUT-sopimuksen 107-108 artiklaa sovelleta ennen liittymistä myönnettyihin tukitoimenpiteisiin, joita ei enää sovelleta liittymisen jälkeen. (16) Tästä yleissäännöstä poiketen komissiolla on Romanian liittymissopimuksen liitteen VII nojalla toimivalta tarkastella valtiontukea, jonka Romania on myöntänyt ennen EU:hun liittymistä terästeollisuuden rakenneuudistuksiin (17).
(24)
Liite VII sisältää määräyksiä, joiden avulla Romania pystyi saattamaan loppuun terästeollisuutensa rakenneuudistuksen ennen liittymistä aloitetulla tavalla. Liittymistä edeltävä Romanian terästeollisuuden rakenneuudistus perustui Eurooppa-sopimuksen liitteenä olevaan pöytäkirjaan N:o 2 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvista tuotteista, jäljempänä ’pöytäkirja N:o 2’, jonka voimassaoloa jatkettiin 23 päivänä lokakuuta 2002 allekirjoitetulla lisäpöytäkirjalla, jäljempänä ’lisäpöytäkirja’.
(25)
Pöytäkirjassa N:o 2 myönnetään Romanialle viiden vuoden mittainen lisäaika vuodesta 1993 vuoden 1998 loppuun, jotta EHTY:n terästuotteita valmistavan teollisuuden rakenne voidaan uudistaa. Tätä lisäaikaa jatkettiin vuoden 2004 loppuun lisäpöytäkirjalla, joka hyväksyttiin 29 päivänä heinäkuuta 2002 tehdyllä neuvoston päätöksellä ja allekirjoitettiin 23 päivänä lokakuuta 2002. Romanialla oli koko lisäajan eli vuodesta 1993 vuoden 2004 loppuun valtuudet myöntää teräsalalle rakenneuudistustukea pöytäkirjassa N:o 2 vahvistetuin edellytyksin (joita jatkettiin lisäpöytäkirjalla) Euroopan yhteisön kanssa sovitun kansallisen rakenneuudistusohjelman pohjalta. Neuvosto hyväksyi Romanian kansallisen rakenneuudistusohjelman 18 päivänä heinäkuuta 2005 (18).
(26)
Liite VII on tietynlainen ”varmuusmekanismi”, jonka avulla komissio voi valvoa 1 päivän tammikuuta 2007 (Romanian liittymispäivä) jälkeen Romanian ennen liittymistä teräsalalla myöntämiä tukia (lisäpöytäkirjalla jatketun) pöytäkirjan N:o 2 sekä kansallisen rakenneuudistusohjelman perusteella. Lisäksi liitteessä VII annetaan komissiolle toimivalta periä takaisin tuki, joka on myönnetty pöytäkirjan N:o 2 ja kansallisen rakenneuudistusohjelman vastaisesti. Tämän vuoksi liite VII on luonteeltaan erityissäännös (lex specialis), jolla yleisperiaatteesta poiketen sallitaan Romanian terästeollisuudelle ennen liittymistä myönnetyn valtiontuen valvonta ja tutkinta poikkeuksellisesti ja taannehtivasti. Unionin yleinen tuomioistuin vahvisti hiljattain antamissaan tuomioissa (19), jotka koskivat Puolan terästeollisuusyrityksille ennen liittymistä myöntämiä valtiontukia, että Puolan liittymissopimuksen pöytäkirjalla N:o 8, joka sisältää vastaavia säännöksiä kuin liite VII, on erityissäännöksen (lex specialis) luonne.
(27)
Komission on arvioitava tässä menettelyssä, kattaako edellä johdanto-osan 22)-25) kappaleessa kuvattu poikkeuksellinen takautuva valvontavaltuus myös Romanian putkivalmistajille ennen liittymistä myöntämät tukitoimenpiteet. Tämän vuoksi asian oikeusperustaa eli liitettä VII yhdessä pöytäkirjan N:o 2 ja lisäpöytäkirjan kanssa on tulkittava sen määrittelemiseksi, kattavatko niiden sisältämät säännökset Romanian putkivalmistajille ennen liittymistä myöntämät tukitoimenpiteet.
(28)
Yleisesti tunnustetun oikeusperiaatteen mukaan lex specialis -säännöstä, joka poikkeaa yleisestä järjestelmästä, on tulkittava suppeassa merkityksessä. Edellä mainittujen oikeusperustojen tulkitseminen suppeassa merkityksessä (ks. johdanto-osan 27)-43) kappale) johtaa päätelmään, että komission poikkeuksellinen takautuva valvontavaltuus rajoittuu (mahdolliseen) EHTY-tuottajille ennen liittymistä myönnettyyn tukeen, ja näin ollen niiden piiriin ei kuulu (mahdollinen) putkivalmistajille myönnetty tuki.
(29)
Liitteessä VII olevassa 12 ja 17 kohdassa vahvistetaan komissiolle toimivalta valvoa Romanian terästeollisuudelle ennen liittymistä myönnettyä valtiontukea takautuvasti. Sen 12 kohdassa valtuutetaan komissio ja neuvosto seuraamaan Romanian rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanoa ennen liittymistä ja sen jälkeen vuoteen 2009 asti. Liitteessä VII olevassa 17 kohdassa valtuutetaan komissio perimään takaisin valtiontuki, joka on annettu sen 1-3 kohdan vastaisesti (kuten jäljempänä johdanto-osan 30-32 kappaleessa todetaan).
(30)
Liitteessä VII olevan 1 kohdan mukaan ”Romanian myöntämää valtiontukea Romanian terästeollisuuden tiettyjen osien rakenneuudistukseen vuosina 1993-2004 pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana” edellyttäen, että ”[…] Eurooppa-sopimuksen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvista tuotteista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 2 olevan 9 artiklan 4 kohdassa vahvistettua määräaikaa on pidennetty 31 päivään joulukuuta 2005 saakka”, kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa vahvistettuja ehtoja noudatetaan, valtiontukia ei myönnetä eikä makseta missään muodossa kansallisen rakenneuudistusohjelman piiriin kuuluville tuensaajille 1 päivän tammikuuta 2005 jälkeen ja ”Romanian terästeollisuudelle ei myönnetä eikä makseta valtiontukea rakenneuudistusta varten 31 päivän joulukuuta 2004 jälkeen”. Samoin todetaan, että ”näissä määräyksissä ja lisäyksessä A valtiontuella rakenneuudistusta varten tarkoitetaan mitä tahansa teräsyhtiöitä koskevaa toimenpidettä, joka on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja jota ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana tavanomaisten yhteisössä sovellettavien sääntöjen mukaisesti”.
(31)
Liitteessä VII olevan 2 kohdan mukaan ainoastaan (liitteen VII lisäyksessä A luetelluille) kansallisen rakenneuudistusohjelman tukea saaville yhtiöille voidaan myöntää valtiontukea vuosina 1993-2004.
(32)
Liitteessä VII olevan 6 kohdan mukaan yhtiöt, jotka eivät kuulu kansallisesta rakenneuudistusohjelmasta tukea saaviin yhtiöihin, ”eivät saa valtiontukea rakenneuudistusta varten eivätkä muuta tukea”, eikä niiden edellytetä vähentävän kapasiteettiaan.
(33)
Liitteessä VII olevan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa viitataan nimenomaisesti pöytäkirjassa N:o 2, jonka voimassaoloa on jatkettu 23 päivänä lokakuuta 2002 allekirjoitetulla lisäpöytäkirjalla, olevan 9 artiklan 4 kohtaan. Pöytäkirjassa N:o 2 mainitaan ainoastaan EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluva teräs, ja sen liitteessä luetellaan selvästi EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvat terästuotteet. Liitteen sisältö on sama kuin EHTY:n perustamissopimuksen liitteessä I oleva EHTY-tuotteiden luettelo, jossa putket (”teräsputket (saumattomat tai hitsatut) (…) hiotut tai kiillotetut terästangot ja teräsvalanteet (putket ja putkiliitokset sekä muut teräsvalanteet)”) jätetään selkeästi ”EHTY-terästuotteiden” määritelmän ulkopuolelle.
(34)
EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolo päättyi 23 päivänä heinäkuuta 2002. Kyseisestä päivästä alkaen terästeollisuudelle myönnetyt valtiontuet ovat kuuluneet unionin yleiseen järjestelmään. Samassa yhteydessä päätettiin, että Euroopan terästeollisuuden määritelmä laajennettaisiin käsittämään myös putkivalmistajat. Tämä on vahvistettu suurille investointihankkeille annettavaa alueellista tukea koskevien monialaisten puitteiden (20) 27 kohdassa ja liitteessä B, jossa EU:n terästeollisuuden alalle laskettiin kuuluviksi saumattomat putket ja suuret hitsatut putket (halkaisija yli 406,4 millimetriä). Terästeollisuuden laajennettu määritelmä toistetaan myös vuosien 2007-2013 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (21) liitteessä I ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (22) 2 artiklan 29 kohdassa.
(35)
Näin ollen pöytäkirjaa N:o 2 tai lisäpöytäkirjaa ei muutettu nimenomaisesti siten, että niihin olisi sisällytetty tämä EU:n terästeollisuutta koskeva laajennettu määritelmä, joka sisältää myös putkivalmistajat. Pöytäkirjan N:o 2 voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 1997. Lisäpöytäkirjassa jatkettiin pöytäkirjan N:o 2 voimassaoloa 1 päivästä tammikuuta 1998 kahdeksalla vuodella tai Romanian liittymiseen asti (siihen ajankohtaan, joka on aiemmin). Lisäpöytäkirjassa viitataan ”terästuotteisiin” yleisesti, mutta sen soveltamisala on myös erityisesti sidoksissa pöytäkirjassa N:o 2 olevan 9 artiklan 4 kohtaan, joka kattaa ainoastaan EHTY-tuotteet. Erityisesti lisäpöytäkirjan 2 kohdan mukaan pöytäkirjan N:o 2 voimassaolon jatkamisen edellytyksenä oli, että Romania toimittaa komissiolle kansallisen rakenneuudistusohjelman sekä rakenneuudistussuunnitelmat tukea saavia yrityksiä varten ja että molemmat noudattavat Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjassa N:o 2 olevan 9 artiklan 4 kohdan vaatimuksia, jotka Romanian valtiontukiviranomainen (Consiliul Concurenței) on arvioinut ja hyväksynyt.
(36)
Tämän vuoksi on todettava, että liitteessä VII olevassa 17 kohdassa, jota on tulkittu liitteessä VI olevan 1, 2 ja 6 kohdan mukaisesti, tai pöytäkirjassa N:o 2 tai lisäpöytäkirjassa ei anneta komissiolle valtuuksia valvoa Romanian putkivalmistajille ennen liittymistä myönnettyjä tukia erityisesti vuosina 1994-2004.
(37)
Sen lisäksi, että komissio tulkitsi soveltamisalaa asianomaisen oikeusperustan (liite VII, pöytäkirja N:o 2 ja lisäpöytäkirja; ks. johdanto-osan 27)-34) kappale) mukaisesti, se arvioi myös, ovatko yhteisön ja Romanian vuonna 2001 hyväksymät Eurooppa-sopimuksen ja pöytäkirjan N:o 2 valtiontukia koskevien määräysten soveltamista koskevat täytäntöönpanosäännöt (23), jäljempänä ’täytäntöönpanosäännöt’, merkityksellisiä komission takautuvien valvontavaltuuksien laajuuden määrittämisen kannalta arvioitaessa Romanian putkivalmistajille ennen liittymistä myönnettyjä (mahdollisia) valtiontukia.
(38)
Yleisperiaate on, että täytäntöönpanosäännöissä vahvistetaan menettelysäännöt, jotka on erotettava Eurooppa-sopimukseen ja pöytäkirjaan N:o 2 sisältyvistä aineellisista valtiontukisäännöistä. On kuitenkin huomattava, että täytäntöönpanosäännöt sisältävät myös erityisiä säännöksiä perusteista, joiden mukaan arvioidaan, onko tuki Eurooppa-sopimuksen ja pöytäkirjan N:o 2 mukaista.
(39)
Täytäntöönpanosääntöjen 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä todetaan seuraavaa: ”Yksittäisten tukien ja tukiohjelmien yhteensopivuutta Eurooppa-sopimuksen määräysten kanssa arvioidaan näiden sääntöjen 1 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten soveltamisesta johtuvien perusteiden mukaisesti, mukaan lukien voimassa oleva ja tuleva johdettu oikeus, puitteet, suuntaviivat ja muut yhteisössä voimassa olevat asiaa koskevat hallinnolliset määräykset sekä Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö ja kaikki päätökset, jotka assosiaationeuvosto mahdollisesti tekee 4 artiklan 3 kohdan nojalla.” Virkkeessä vahvistetaan yleisperiaate, jonka mukaan perusteet sen arvioimiseksi, onko valtiontuki yleisesti Eurooppa-sopimuksen mukaista, ovat luonteeltaan muuttuvia, sillä niihin sisällytetään jatkuvasti EU:n lainsäädännön ja oikeuskäytännön muutoksia ja kehityskulkuja.
(40)
Täytäntöönpanosääntöjen 2 artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä viitataan erityisesti pöytäkirjan N:o 2 mukaisiin soveltuvuusperusteisiin: ”Jos tuet ja tukiohjelmat koskevat Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan n:o 2 soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, tämän kohdan ensimmäistä virkettä sovelletaan täysimääräisesti sillä poikkeuksella, että arviointia ei tehdä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten soveltamisesta johtuvien perusteiden mukaisesti, vaan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten soveltamisesta johtuvien perusteiden mukaisesti.” Virkkeen muotoilu osoittaa selvästi, että toisin kuin yleinen tuki, josta säädetään 2 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä virkkeessä (ks. johdanto-osan 39) kappale), pöytäkirjan N:o 2 soveltamisalaan kuuluvan tuen osalta yhteensopivuutta koskevat perusteet ovat muuttuneet suhteessa EHTY:n perustamissopimukseen. Yhteensopivuutta koskevien perusteiden kehittymisestä EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä vuonna 2002 ei mainita.
(41)
Täytäntöönpanosääntöjen 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistetaan järjestelmä, jonka kautta Romania voi muuttaa yhteensopivuutta koskevia EU:n perusteita. Romanialle ilmoitetaan kaikista yhteensopivuutta koskevien yhteisön perusteiden muutoksista, joita ei ole julkaistu, ja ”jos Romania ei vastusta tällaisia muutoksia kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut muutoksista virallisen tiedon, niistä tulee yhteensopivuuden arvioinnin perusteita tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jos Romania vastustaa muutoksia, käydään neuvotteluja näiden sääntöjen 7 ja 8 artiklan mukaisesti ottaen huomioon Eurooppa-sopimuksen määräykset lainsäädäntöjen lähentämisestä.”
(42)
Vaikka Romania ei vastustanut kolmen kuukauden kuluessa vuonna 2002 tehtyä terästeollisuutta koskevan yhteisön määritelmän muutosta, jossa mukaan otettiin myös putkivalmistajat, tätä yhteisön lainsäädännön muutosta ei voitu soveltaa Eurooppa-sopimukseen kuulumattomiin toimenpiteisiin eli niihin, jotka eivät kuuluneet EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan. Lisäksi koska liite VII on erityissäännös (lex specialis), komissio ei voi sen soveltamisalaa määritellessään pitää perustana EU-teräksen määritelmän jatkamista EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen. Tämän vuoksi on todettava, että on erotettava selkeästi Romaniassa teräsalalla ennen liittymistä Eurooppa-sopimuksen nojalla annettuun valtiontukeen sovellettavan lainsäädännön muuttuva luonne sekä komission takautuvia valvontavaltuuksia koskeva vääjäämättä tiukka tulkinta, joka johtuu liitteestä VII, pöytäkirjasta N:o 2 ja lisäpöytäkirjasta.
VI. PÄÄTELMÄT
(43)
Komissio katsoo edellä esitettyjen seikkojen perusteella (ks. erityisesti johdanto-osan 34) ja 39) kappale), ettei sillä ole liitteen VII perusteella toimivaltaa tarkastella valtiontukea, jonka Romania on myöntänyt ennen EU:hun liittymistä Romanian putkivalmistajille, erityisesti vuosina 1993-2004. Tämä menettely lopetetaan, koska komissiolla ei ole toimivaltaa tarkastella sen kohteena olevia toimenpiteitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa määrätty muodollinen menettely, joka aloitettiin Romanialle osoitetulla 25 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, lopetetaan, sillä komissiolla ei ole Romanian liittymissopimuksen VII liitteen B kohdan nojalla toimivaltaa tarkastella Romanian Petrotub S.A:n yksityistämisen yhteydessä vuonna 2003 myöntämiä toimenpiteitä.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Romanialle.
Tehty Brysselissä 6 päivänä heinäkuuta 2010.