РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 699/2012 НА КОМИСИЯТА
от 30 юли 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 1 ноември 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриването на процедурата“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Русия и Турция („засегнатите държави“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 20 септември 2011 г. от Комитета за защита на отрасъла за стоманени съединителни елементи за челно заваряване на Европейския съюз („жалбоподателите“) от името на производители, които представляват основен дял - в случая над 40 % - от общото производство на Съюза на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на засегнатите държави, а също така и известните вносители и ползватели за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
а) Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедурата беше предвидено за установяването на вредата да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
В известието за откриването на процедурата Комисията обяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от трима от 22-мата производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването.
(7)
Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството, който може да бъде разследван в рамките на наличното време. Включените в извадката производители от Съюза са установени в четири държави членки и държат 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 64 % от тези на производителите, които се представиха. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка.
б) Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(8)
Предвид потенциално големия брой несвързани вносители в известието за откриването на процедурата беше предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички вносители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г.
(9)
От 38-те несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха в срок на въпросите, свързани с изготвянето на извадката. За едно дружество се оказа, че е ползвател, а не вносител. Поради това беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и въпросници бяха изпратени и на четиримата вносители, които заявиха своя интерес. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие при разследването.
в) Изготвяна на извадка от производители износители
(10)
С оглед на очевидно големия брой производители износители в известието за откриване за определянето на дъмпинга беше предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и, ако това е така, да подбере извадка, от всички производители износители беше поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт през разследвания период от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. Бяха проведени консултации и с органите на засегнатите държави.
(11)
Що се отнася до Русия, нито един производител износител не оказа съдействие при разследването. Що се отнася до турските производители износители, от тях интереса си заявиха трима, поради което Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка по отношение на Турция. Трите съдействащи турски дружества представляват по-голямата част от турския износ за Съюза по време на разследвания период.
г) Отговори на въпросника и проверки
(12)
За да направи анализ на положението Комисията изпрати въпросници до всички съдействащи турски производители износители, както и до всички включени в извадката производители от Съюза и до съдействащите несвързани вносители и ползватели.
(13)
Отговори на въпросника бяха получени и от тримата съдействащи турски производители износители, от всички включени в извадката производители от Съюза, от двама несвързани вносители от Съюза и от четирима ползватели.
(14)
Комисията издири и провери всичката информация, която сметна за необходима за временното определяне на дъмпинга, на произтичащата от него вреда и на интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
Производители износители от Турция
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Турция;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Турция;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Турция.
Производители от Съюза
-
ERNE Fittings, Schlinz, Австрия;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Италия.
3. Разследван период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2010 г. до 30 септември 2011 г. („разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, имащи значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглежданият период“).
4. Мерки в сила по отношение на други трети държави
(16)
Антидъмпингови мерки са в сила по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Малайзия, Китайската народна република, Република Корея и Тайланд, а след установени практики за заобикаляне и по отношение на някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана с произход от Китайската народна република, изпращани от Индонезия, Шри Ланка, Филипините и Тайван (с някои изключения) (3). Държавите, посочени в предходното изречение, се наричат по-долу „държави с наложени антидъмпингови мерки“.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(17)
Разглежданият продукт е принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, понастоящем попадащи под кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 („разглежданият продукт“).
(18)
В производствения процес за производството на колена, преходни муфи и тройници се използват безшевни или заварени стоманени тръби, докато за производството на капаци като суровина обикновено се използва стоманена ламарина. Колената и преходните муфи се изработват чрез рязане и формоване, огъване или намаляване на сечението. Тройниците се изработват на хидравлична преса, а капаците се изработват чрез формоване на ламарината или листовия материал. След това обикновено се оформят скосяванията, артикулите се подлагат на сачмоструйна обработка и се опаковат. В някои случаи продуктът се поцинкова. Всички видове продукти имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(19)
Принадлежностите за тръбопроводи се използват в нефтохимическата промишленост, строителството, производството на енергия, корабостроенето и промишлените инсталации. Използват се за свързване на тръби или тръбопроводи помежду им във всички от горепосочените приложения.
2. Сходен продукт
(20)
За разглеждания продукт и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани на вътрешния пазар в засегнатите държави, както и за някои видове принадлежности за тръбопроводи от желязо или стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, беше установено, че имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. По тази причина временно се приема, че те са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Русия
(21)
Както беше посочено в съображение 11, нито един руски производител износител не оказа съдействие при разследването. Поради това в съответствие с член 18 от основния регламент изчисленията за дъмпинга за Русия бяха направени на основата на наличните факти, както е обяснено по-долу.
1.1. Нормална стойност
(22)
При липсата на съдействие от страна на руските производители износители нормалната стойност за Русия беше изчислена въз основа на наличните факти.
(23)
Следва да се припомни, че жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг по отношение на руския внос на разглеждания продукт. В отсъствието на по-подробна информация изчисленията, които сочат към това доказателство, са въз основа на конструирана нормална стойност за Русия. Независимо от това с цел да определи по-точна нормална стойност Комисията временно реши нормалната стойност за Русия да бъде конструирана въз основа на информацията, получена по време на разследването от онези турски производители износители, които използват руски безшевни тръби като материал, който влагат в производството на разглеждания продукт. Стойността на суровината определено съставлява най-голямата част от производствените разходи за разглеждания продукт и поради това този метод беше счетен за най-разумния метод за определяне на нормалната стойност за Русия въз основа на наличните данни.
(24)
Поради това нормалната стойност за Русия беше изчислена чрез определяне на среднопретеглената нормална стойност на съдействащите турски производители износители, които закупуват част от суровините за своето производство от Русия.
(25)
Важно е да се отбележи, че така получената нормална стойност беше определена за вида на продукта (колена), който е с най-големи обеми във вноса, а не за всички видове на разглеждания продукт, за да има възможност за представително сравнение с експортната цена (вж. следващите съображения).
1.2. Експортна цена
(26)
При липсата на по-подробна информация за цените експортната цена за износа на разглеждания продукт с произход от Русия беше определена въз основа на данните на Евростат за вноса. Предвид изключително разнообразния продуктов микс, който се декларира по някои кодове от КН, експортната цена беше определена, като използването на данните на Евростат беше ограничено до вида продукт (колена), който има най-голям обем във вноса, което се счита за представително за разглеждания продукт като цяло. Следователно експортната цена беше на база код по КН 7307 93 11.
(27)
Данните на Евростат за вноса трябваше да бъдат коригирани с оглед на факта, че при някои трансакции за внос от Русия към България, Естония и Литва имаше некоректни декларации, дължащи се най-вероятно на неправилно класиране на продукта. Тези трансакции бяха открити с помощта на статистическите данни за вноса, които се предоставят в базата данни съгласно член 14, параграф 6 от основния регламент, и бяха елиминирани от изчислението на експортната цена, за да не се използва изкривена експортна цена при изчислението на дъмпинга.
1.3. Сравнение
(28)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на експортната цена франко завода въз основа на данните на Евростат с нормалната стойност за Русия, определена съгласно посоченото по-горе.
(29)
За определянето на експортната цена франко завода в експортната цена CIF въз основа на данните на Евростат (коригирана с цел премахване на изкривяванията, посочени по-горе) беше направена корекция за транспортните разходи. За тази цел бяха използвани транспортните разходи, изчислени в жалбата, тъй като беше счетено, че тази оценка е разумна.
1.4. Дъмпингов марж
(30)
Валидният за цялата страна дъмпингов маржов беше изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване.
(31)
Въз основа на гореизложеното общият за страната временен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, е, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Всички дружества
23,8 %
2. Турция
2.1. Нормална стойност
(32)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от тримата съдействащи производители износители дали общият обем на продажбите им на вътрешния пазар на сходния продукт е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването се установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са били представителни за всички производители износители.
(33)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, които дружествата продават на вътрешния пазар и които имат като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(34)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който се установи, че е сравним с вид на разглеждания продукт, продаван за износ за Съюза, беше определено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукта, продаван за износ за Съюза. При разследването се установи, че при всяко едно от трите дружества представителни продажби на вътрешния пазар са били налице за болшинството видове на продукта.
(35)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(36)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше над 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(37)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 или по-малко процента от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена за този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше на база действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар от въпросния вид.
(38)
При разследването се установи, че рентабилните продажби на някои сравними видове на продукта бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и поради това при тях за изчисляването на средната цена за нормалната стойност бяха използвани всички продажби на вътрешния пазар. За останалите видове на продукта, за които също беше счетено, че са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност, бяха използвани само рентабилните продажби.
(39)
Когато всички видове на продукта бяха продавани на загуба, беше счетено, че те не са били продавани при обичайно осъществяване на търговска дейност. За видовете на продукта, чиито продажби не са извършени при обичайно осъществяване на търговска дейност, както и за видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана. И трите разследвани дружества са продавали такива видове на продукта за износ за Съюза, макар и в ограничени количества.
(40)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административните разходи (ТОА) и среднопретеглената печалба, реализирана от засегнатите съдействащи производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайно осъществяване на търговска дейност по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и ТОА разходите при обичайно осъществяване на търговска дейност за непредставителните продажби.
2.2. Експортна цена
(41)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на база действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(42)
Едно от трите съдействащи турски дружества е имало много ограничени експортни продажби за Съюза по време на разследвания период. Съответното дружество твърди, че е желаело да реализира по-голям износ за Съюза, но не е могло да предложи достатъчно ниски цени на вносителите, и поиска това обстоятелства да бъде отчетено при анализа.
(43)
Изчисляването на дъмпинга за това дружество обаче трябваше да се направи на база неговите ограничени продажби. Дори и да са били ограничени, продажбите на дружеството за Съюза не могат да бъдат пренебрегнати и представляват единствената база за изчисляването на индивидуален дъмпингов марж за това дружество. При всички случаи неспособността на дружеството да реализира по-големи продажби поради практикуваните според него високи цени не може да се разглежда като фактор, който може да има влияние върху изчисляването на дъмпинга по отношение на това дружество.
2.3. Сравнение
(44)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на база цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост. Бяха направени съответните корекции във всички случаи, в които беше счетено, че такива са уместни, коректни и има проверени доказателства в тяхна подкрепа. По-конкретно беше направена корекция за разходите за морско навло и застраховка, включително транспорт в държавата износител, отстъпки, комисиони, разходи по кредити и банкови такси.
2.4. Дъмпингови маржове
(45)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF граница на Съюза, преди обмитяването.
а) Дъмпингови маржове за разследваните дружества
(46)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент индивидуалният дъмпингов марж за един от тримата съдействащи производители износители беше определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена на дружеството за разследвания продукт за Съюза.
(47)
Що се отнася до останалите двама съдействащи турски производители обаче, изчисленията на дъмпинга по отношение на тях показаха, че те са участвали в целенасочен дъмпинг по отношение на определен период от време, както и по отношение на определени клиенти и региони. Техните експортни цени определено показват ясен модел и са се различавали значително при различните купувачи, региони, а също и през различните периоди. Освен това изчисляването на дъмпинга на база сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглента стойност на експортните цени не отрази в пълна степен дъмпинга от страна на съответните двама производители.
(48)
Поради това и за да бъде отразен в пълна степен дъмпингът от страна на съответните двама производители, в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент нормалната стойност, установена на база среднопретеглена стойност, беше сравнена в техния случай с цените на всяка отделна експортна трансакция за Съюза.
б) Дъмпингов марж за несъдействащи дружества
(49)
По отношение на несъдействащите турски производители износители беше установен остатъчен дъмпингов марж. Като се има предвид, че степента на съдействие беше счетена за сравнително ниска (износът на трите съдействащи турски дружества е с обем, който представлява по-малко от 80 % от общия турски внос за Съюза през РП), остатъчният дъмпингов марж беше определен на база разумен подход, който дава марж, който е по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества. Този марж беше определен на база продажбите на представителните видове на продукта, произвеждан от съдействащия турски производител с най-високия дъмпингов марж от трите съдействащи дружества.
(50)
Въз основа на горното временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF граница на Съюза преди обмитяване, са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(51)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 22-ма производители от Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент 22-мата производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза и поради това същите по-долу са наричани „промишлеността на Съюза“.
(52)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, тримата включени в извадката производители от Съюза представляват около 50 % от общите продажби в Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(53)
Потреблението на Съюза беше определено на база обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от отговорите на въпросника, дадени от включените в извадката предприятия, от оценките, представени в жалбата за останалите производители от Съюза, и от данните за обема на вноса от Евростат.
(54)
Потреблението на Съюза е спаднало значително - с 40 % - между 2008 г. и РП. През 2009 г. то е спаднало с 44 %, задържало се е на това ниво през 2010 г., преди леко да се увеличи с 4 пункта през РП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
98 197
55 172
54 878
58 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
56
56
60
3. Внос от засегнатите държави
3.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(55)
Комисията провери дали вносът на засегнатия продукт с произход от Русия и Турция трябва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(56)
По отношение и на двете засегнати държави разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над определените в член 9, параграф 3 от основния регламент прагове de minimis и че обемът на дъмпинговия внос от тези две държави не е несъществен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(57)
По отношение на условията на конкуренция между вноса от Русия и Турция и сходния продукт разследването показа, че производителите от посочените държави използват същите канали за продажба и продажбите им са за сходни категории потребители. Освен това разследването показа, че по време на разглеждания период вносът и от двете държави е показвал възходяща тенденция като пазарен дял.
(58)
Съдействащите турски износители твърдят, че кумулирането на вноса от Русия и Турция не е уместно в този случай, тъй като вносът от тези държави показва различни тенденции като обем и цени.
(59)
В тази връзка се отбелязва, че при разследването се установи, че макар вносът от Турция да е сравнително стабилен като обеми, този от Русия е нараствал. Предвид свиването на търсенето през разглеждания период обаче, пазарният дял на вноса и от двете страни се е увеличавал. В същото време цените на двете държави не показват значителни разлики, поне в периода между 2009 г. и РП (високата средна цена на руския внос през 2008 г. вероятно се дължи на некоректно отчитане), като средните руски цени са малко по-ниски, но много близки до средните турски.
(60)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от Русия и Турция следва да се разглежда кумулативно.
3.2. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави на пазара на Съюза е нараснал през разглеждания период с 46 %. По-конкретно вносът е спаднал с 31 % през 2009 г., непосредствено преди силното му увеличение с 89 пункта през 2010 г., последвано от лек спад през РП с още около 12 пункта. Обемът на дъмпинговия внос през РП е бил 2 935 тона.
Таблица 2
Дъмпингов внос от засегнатите държави
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
2 009
1 392
3 174
2 935
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
158
146
Пазарен дял
2 %
3 %
6 %
5 %
Източник: Евростат
3.3. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Съответният пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави се е увеличил повече от два пъти през разглеждания период, и от 2 % е достигнал 5 %.
3.4. Цени
а) Динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу са дадени отчетените от Евростат средни цени на дъмпинговия внос от засегнатите държави на граница на Съюза, преди обмитяване. През разглеждания период средната цена на вноса от засегнатите държави като цяло се е задържала стабилно на 1 961 EUR на тон, с изключение на 2010 г., когато е спаднала с около 150 EUR.
Таблица 3
Средни цени на дъмпинговия внос
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средни продажни цени за тон
1 961
1 936
1 788
1 961
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
91
100
Източник: Евростат
б) Подбиване на цените
(64)
За всеки отделен вид беше направено сравнение на цените между продажната цена на съдействащите турски производители износители и продажната цена за Съюза на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид, че руските износители не съдействаха на разследването, изчислението за подбиването на цените беше направено, като се използваха средните цени CIF, отчетени от Евростат, и средните продажни цени в Съюза на производителите от Съюза. Бяха приложени корекции, където е необходимо, по отношение и на двете засегнати държави, за да се вземат предвид нивата на търговия и разходите след вноса, включително митата в случая на Русия.
(65)
Сравнението показа, че през РП продаваният в Съюза разглеждан дъмпингов продукт с произход от засегнатите държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза с до прибл. 30 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
(66)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, влияещи върху състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(67)
Както беше обяснено по-горе, Комисията прибегна до изготвяне на извадка от производители от Съюза. За целите на анализа на вредата показателите за вредата бяха установени на следните две равнища:
-
Макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност, цени и размер на дъмпинговите маржове и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза на база оценка въз основа на данните от жалбата.
-
Анализът на микроикономическите елементи (запаси, заплати, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) за производителите от Съюза, включени в извадката, беше направен въз основа на предоставената от тях информация.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(68)
Производството на Съюза е спаднало с 44 % в периода между 2008 г. и РП. По-конкретно то е спаднало с 47 % през 2009 г. и с още 2 пункта през 2010 г., преди леко да се увеличи с 5 пункта през РП, когато е достигнало 53 653 тона.
Таблица 4
Производство
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
95 079
49 917
48 017
53 653
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(69)
Производственият капацитет на производителите от Съюза през целия разглеждан период се е задържал стабилно на 179 912 тона.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
179 912
179 912
179 912
179 912
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
100
100
Степен на използване
53 %
28 %
27 %
30 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
53
51
56
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(70)
През 2008 г. капацитетът е използван на 53 %, използването му е спаднало на 28 % през 2009, на 27 % през 2010 г. и леко се повишило на 30 % през РП. Динамиката в степента на използване отразява ясно тенденцията в производството при стабилен капацитет.
в) Обем на продажбите
(71)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял с 38 %. Продажбите са спаднали с 45 % през 2009 г., задържали са се на това ниво през 2010 г. и са се повишили, но само със 7 пункта, през РП. По време на РП продажбите в Съюза са били в обем от 42 379 тона.
Таблица 6
Продажби в Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (в тонове)
68 870
37 649
37 890
42 379
Индекс (2008 г. = 100)
100
55
55
62
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
г) Пазарен дял
(72)
Пазарният дял на производителите от Съюза през разглеждания период е бил сравнително стабилен и дори се увеличил през РП на 72 %. Нарасналият пазарен дял отразява факта, че обемът на продажбите на производителите от Съюза е спаднал малко по-малко от потреблението през периода.
Таблица 7
Пазарен дял на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял
70 %
68 %
69 %
72 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
98
103
Източник: отговори на въпросника, жалбата и Евростат
д) Растеж
(73)
Като се има предвид, че потреблението е спаднало с 40 % между 2008 г. и РП, се налага заключението, че производителите от Съюза не са могли да постигнат никакъв пазарен растеж.
е) Заетост
(74)
Нивата на заетост при производителите от Съюза показват спад с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно броят на заетите е спаднал значително - от 982 през 2008 г. на 824 през 2009 г., или с 16 % - и се е задържал близко до това равнище през 2010 г., преди да спадне още повече през РП - на 801 души.
Таблица 8
Заетост
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (души)
982
824
833
801
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
85
82
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
ж) Производителност
(75)
През разглеждания период производителността на работната сила на производителите от Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е спаднала с 31 %. Този спад отразява факта, че производството е намалявало с по-бързи темпове от заетостта.
Таблица 9
Производителност
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (тонове на заето лице)
194
121
115
134
Индекс (2008 г. = 100)
100
63
60
69
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
з) Продажни цени
(76)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са спаднали през разглеждания период с повече от 10 %. По-конкретно средните цени са се увеличили първоначално през 2009 г. с около 12 %, но са спаднали рязко през 2010 г. с 23 пункта и са се задържали на това равнище през РП. През РП средната цена на производителите от Съюза е била 3 096 EUR на тон.
Таблица 10
Средни цени на производителите от Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR/тон)
3 489
3 911
3 116
3 096
Индекс (2008 г. = 100)
100
112
89
89
Източник: отговорите на въпросника и жалбата
(77)
Както беше посочено по-горе, продажните цени на промишлеността на Съюза са били подбивани от дъмпингов внос от Русия и Турция.
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(78)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Русия и Турция, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено. Важно е да се припомни, че както е посочено в съображение 16 по-горе, срещу осем държави има антидъмпингови мерки в сила. Като се има предвид, че през разглеждания в настоящото разследване период промишлеността на Съюза е загубила част от продажбите си и е понесла загуби, не може да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че производството на Съюза е продължило да бъде уязвимо за вредоносния ефект от всеки дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Запаси
(79)
Нивото на крайните запаси на включените в извадката производители от Съюза е намаляло с 18 % между 2008 г. и РП. По-конкретно запасите са се увеличили умерено през 2009 г. с 2 %, а след това са спаднали с 13 пункта през 2010 г. и с още 7 пункта през РП. През РП крайните запаси на производителите от Съюза, включени в извадката, са били 5 338 тона.
Таблица 11
Крайни запаси
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единица (тонове)
6 526
6 661
5 822
5 338
Индекс (2008 г. = 100)
100
102
89
82
Източник: отговори на въпросника
б) Заплати
(80)
Годишните разходи за труд са намалели с 10 % между 2008 г. и РП. По-конкретно разходите за труд са спаднали значително през 2009 г. с почти 20 % (което отговаря на съкратената заетост), а по-късно са се увеличили през 2010 г. с 4 пункта и с още 5 пункта през РП.
Таблица 12
Годишни разходи за труд
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
85
90
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(81)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в извадката производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е намаляла и от добри печалби се е стигнало до значителни загуби. По-конкретно печалбите са намалели от 9,6 % през 2008 г. на - 1,2 % през 2009 г. и са се влошили още повече през 2010 г., като са спаднали до - 7,8 %. Положението се е подобрило в малка степен през РП, когато загубите са били на равнище от - 7,0 %.
Таблица 13
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на Съюза
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-12
-81
-73
Възвръщаемост на инвестициите
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Индекс 2008 г. = 100
100
-7
-39
-44
Източник: отговори на въпросника
(82)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като процентната печалба спрямо нетната счетоводна стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитали
(83)
През 2008 г. нетният паричен поток от оперативни дейности е бил 9,3 млн. EUR. Той се е подобрил донякъде през 2009 и е достигнал 9,8 млн. EUR, но се е влошил през 2010 г. и е спаднал до едва 1,5 млн. EUR, преди да достигне отрицателната стойност - 4,6 млн. EUR през РП.
(84)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което се дължи предимно на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
Паричен поток
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Индекс (2008 г. = 100)
100
106
16
-50
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на дружествата, включени в извадката, в производството на сходния продукт са спадали постоянно през разглеждания период. Най-острият спад е бил през 2009 г. - 32 %, и е бил последван от спад от 25 пункта през 2010 г. и от още 8 пункта през РП. Като цяло годишните инвестиции са спаднали от 8,3 млн. EUR през 2008 г. на 2,9 млн. EUR през РП.
Таблица 15
Нетни инвестиции
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Единици (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Индекс (2008 г. = 100)
100
68
43
35
Източник: отговори на въпросника
5. Заключение относно вредата
(86)
Анализът на макроикономическите данни показва, че производителите от Съюза са намалили значително производството и продажбите си през разглеждания период. Това намаление е съвпаднало със спад в търсенето на пазара на Съюза, откъдето идва и лекото нарастване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Степента на използване на капацитета е спаднала от ниските си позиции - 53 % през 2008 г., на 30 % през РП. Заетостта също е спаднала с 18 %.
(87)
Същевременно съответните микроикономически показатели показват ясно изразено влошаване на икономическото състояние на производителите от Съюза, включени в извадката. Динамиката на цените, рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите показват изключително негативна картина, при която от едни добри равнища през 2008 г. се слиза на ниво значителни загуби през РП. Паричният поток също се е влошил в значителна степен.
(88)
В светлината на гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(89)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която би могла да се класифицира като съществена. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тях, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(90)
Между 2008 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 46 % на пазар, който се е свил с 40 %, което е довело до увеличаване на пазарния дял от 2 % на 5 %.
(91)
Нарастването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от засегнатите държави по време на разглеждания период е съвпаднало с низходяща тенденция при всички показатели за вреда на промишлеността на Съюза, с изключение на пазарния дял. Промишлеността на Съюза е загубила 38 % от своите продажби в Съюза, а продажните ѝ цени са намалели с 11 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза.
(92)
Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази в приемлива степен увеличението на производствените си разходи в продажните си цени, което е довело до все по-ниски и впоследствие отрицателна нива на рентабилност по време на РП.
(93)
Въз основа на гореизложеното временно бе направено заключението, че дъмпинговият внос на ниски цени от Русия и Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(94)
По време на разглеждания период е имало значителен внос от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от Русия и Турция, е спаднал между 2008 г. и РП от 28 % на 23 %.
(95)
Таблицата по-долу показва динамиката на обема на вноса, цените и пазарните дялове на държавите с наложени антидъмпингови мерки и на други трети държави, по данни на Евростат.
Таблица 16
Внос от други държави
Държава
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Държави с наложени антидъмпингови мерки
Обем (в тонове)
20 614
13 286
9 721
9 784
Пазарен дял (%)
21 %
24 %
18 %
17 %
Средна цена (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Други трети държави
Обем (в тонове)
6 705
2 844
4 093
3 608
Пазарен дял (%)
7 %
5 %
7 %
6 %
Средна цена (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Общо за всички трети държави, с изключение на Русия и Турция
Обем (в тонове)
27 319
16 131
13 814
13 392
Пазарен дял (%)
28 %
29 %
25 %
23 %
Средна цена (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Както става ясно от таблицата по-горе, вносът от осемте държави с наложени антидъмпингови мерки е продължил да бъде въвеждан на пазара на Съюза, въпреки че пазарният им дял е намалял от 21 % през 2008 г. на 17 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-ниски от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави. Горната таблица по данни на Евростат показва естествено средни цени CIF преди обмитяване. Независимо от това, дори когато бъде отчето антидъмпинговото мито, цените на тези вносители продължават да бъдат ниски и съпоставими с тези на руския и турския внос и са много под средните цени на производителите от Съюза.
(97)
Признава се обаче, че при разследвания продукт има значителен брой различни видове и сравнението на общите средни цени може да не е добър показател. Същевременно се счита, че действащите в момента антидъмпингови мерки премахват вредоносното въздействие на този внос.
(98)
Следователно и като се има предвид, че пазарният дял на вноса от държавите с наложени мерки намалява, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от този внос на ниски цени не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(99)
Пазарният дял на вноса от другите трети държави е намалял леко през разглеждания период от 7 % през 2008 г. на 6 % през РП. Средните цени на този внос са като цяло по-високи от тези на дъмпинговия внос от засегнатите държави, но малко по-ниски от средните цени на производителите от Съюза.
(100)
Дори сравнението между общите средни цени да не е добър показател поради разнообразните видове на продукта, като се има предвид низходящата тенденция при този внос, се прави временното заключение, че отрицателното въздействие от вноса от други трети държави не е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на свиването на пазара и икономическата криза
(101)
Най-вероятно финансовата и икономическа криза от 2008/2009 г. е причината за свиването на потреблението на принадлежности за тръбопроводи в Съюза. Потреблението е спаднало с повече от 40 % между 2008 г. и 2009 г. и се е задържало на това ниско ниво през останалата част от разглеждания период (въпреки че леко се е увеличило през РП). Като се има предвид, че постоянните разходи съставляват до 40 % от производствените разходи на производителите от Съюза, намалялото търсене, продажби и производство водят до значително по-високи производствените разходи за единица продукция. Това очевидно е оказало значително въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза.
(102)
Въпреки че спадът в производството може да е имал отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, особено през 2009 г. (когато реално е настъпил спадът), може да се очаква в разумна степен, че промишлеността на Съюза при обичайни условия би успяла да повиши цените си, поне в средносрочна и дългосрочна перспектива, и да пренесе увеличените разходи към следващите години. Както става ясно от спадащите цени на Съюза обаче, това не е било направено; счита се, че това не е било възможно поради много силното подбиване на цените от дъмпинговия внос.
(103)
Предвид гореизложените обстоятелства се прави временното заключение, че отрицателното въздействие на свитото търсене не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза и дъмпинговия внос от Русия и Турция.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(104)
В заключение, дъмпинговият внос от Русия и Турция е причинил съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(105)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, включително от държави с наложени антидъмпингови мерки, и въздействието на свитото търсене, макар евентуално да са допринесли към вредата, не нарушават причинно-следствената връзка.
(106)
Въз основа на горния анализ, при който въздействията на всички известни фактори, които имат отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, надлежно бяха разграничени и отделени от вредоносния ефект на дъмпинговия внос от засегнатите държави, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните имащи отношение интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква понижението на цените и загубите да бъдат намалени, а продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(109)
От друга страна, ако антидъмпингови мерки не бъдат наложени, най-вероятно състоянието на промишлеността на Съюза ще продължи да се влошава. При такъв сценарий промишлеността на Съюза евентуално би загубила още от пазарния си дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Вероятните последици биха били ненужни съкращения в разходите и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(110)
Предвид всички горепосочени фактори, се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители от Съюза
(111)
Както беше посочено по-горе, само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие в настоящото разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажба на разглеждания продукт. Следователно въздействието на мерките вероятно ще бъде минимално.
3. Интерес на ползвателите
(112)
На настоящата процедура съдействаха четирима ползватели, които представиха отговори на въпросника. Никой от тях не внася разглеждания продукт от засегнатите държави и всички те посочиха, че въздействието на мерките, ако има такива, не би имало значение за тях.
(113)
Като се има предвид, че нито един ползвател, който внася от засегнатите държави, не заяви интереса си и в отсъствието на информация, която да сочи противното, може да се направи временното заключение, че въздействието на мерките върху рентабилността на промишлеността на ползвателите и върху тяхното икономическо състояние ще бъде сравнително ограничено.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(114)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Русия и Турция да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си, като увеличи обема на продажбите, продажните цени и печалбите си. Въпреки че е възможно да настъпи известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени вносители, вероятно е то да бъде ограничено.
(115)
Двама съдействащи турски износители твърдят, че налагането на мерки срещу държава като Турция, която е малка износителка, на практика ще остави целия пазар на Съюза в ръцете на няколко производители, което ще доведе до отрицателно въздействие върху конкурентната среда.
(116)
В тази връзка се отбелязва, че по правило антидъмпинговото мито не трябва да бъде възпиращо и да елиминира търговските потоци от разследваните държави. Мерките следва да осигурят равни условия за различните участници на пазара. Същевременно се отбелязва, че на пазара на Съюза има повече от 20 европейски производители, а вносът от трети държави е значителен. Следователно евентуалните резерви относно конкурентната среда на пазара на Съюза са необосновани.
(117)
В светлината на горното се прави временното заключение, че няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(118)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса от Русия и Турция на разглеждания продукт с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
Временните мерки върху вноса с произход от засегнатите държави следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава нивото на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняването на въздействието на вредоносния дъмпинг, се отчита фактът, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да генерира печалба преди облагане с данъци, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. в отсъствието на дъмпингов внос.
(120)
Като се има предвид, че установените маржове на подбиване на цените са във всички случаи по-високи от съответните дъмпингови маржове и че промишлеността на Съюза е претърпяла загуби през РП, всяко изчислено ниво на премахване на вредата би било винаги и per se по-високо. Следователно беше счетено, че подробно изчисление на нивата на вредата не е необходимо.
2. Временни мерки
(121)
В светлината на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Русия и Турция, като в съответствие с правилото за по-ниското мито се вземе по-ниското от двете установени нива - дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(122)
За Русия при липсата на съдействие от страна на руските производители износители беше изчислен валиден за цялата страна дъмпингов марж, както е обяснено в съображения 21-31 по-горе.
(123)
За Турция с оглед на това, че беше счетено, че нивото на съдействие беше сравнително слабо, остатъчният дъмпингов марж беше на база прилагането на разумен метод, който дава марж, по-висок от най-високия от индивидуалните маржове за трите съдействащи дружества, както е обяснено в съображение 49 по-горе.
(124)
Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Русия
Всички дружества
23,8 %
Турция
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Всички останали дружества
16,7 %
(125)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Следователно тези митнически ставки (за разлика от митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, следователно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с неговото наименование и адрес, включително от правни субекти, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(126)
Всяко искане за прилагане на тези ставки на антидъмпинговото мито за индивидуални дружества (напр. след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ във връзка например с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(127)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички останали дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриването на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и за целите на определянето на евентуални окончателни мерки може да се наложи те да бъдат преразгледани,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на принадлежности за тръбопроводи (различни от отлетите принадлежности за тръбопроводи, фланците и резбованите принадлежности за тръбопроводи) от желязо или стомана (с изключение на неръждаемата стомана), чийто най-голям външен диаметър не превишава 609,6 mm, от вид, използван за челно заваряване или за други цели, попадащи понастоящем в кодове по КН ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 и ex 7307 99 80 (кодове по ТАРИК 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 и 7307998098) с произход от Русия и Турция.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Русия
Всички дружества
23,8 %
-
Турция
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Всички останали дружества
16,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен когато е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 юли 2012 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 699/2012,
annettu 30 päivänä heinäkuuta 2012,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Venäjältä ja Turkista peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2)1 päivänä marraskuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Venäjältä ja Turkista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta.
(2)
Menettely pantiin vireille sen jälkeen, kun teräksisten tyssähitsauksessa käytettävien liitososien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union, jäljempänä ’valituksen tekijät’, oli 20 päivänä syyskuuta 2011 tehnyt valituksen edustaen tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 40 prosenttia tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta aineellisesta vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn panemiseksi vireille.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja asianomaisten maiden edustajille sekä tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
a) Unionin tuottajia koskeva otanta
(5)
Koska unionin tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin vahingon määrittämistä otantamenettelyllä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(6)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otos koostui kolmesta yrityksestä, jotka oli valittu niistä 22:sta unionin tuottajasta, joiden tiedettiin tuottavan samankaltaista tuotetta ennen tutkimuksen vireillepanoa.
(7)
Otos valittiin sellaisten myynti- ja tuotantomäärien perusteella, jotka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa. Otokseen valitut unionin tuottajat toimivat neljässä jäsenvaltiossa, ja niiden osuus oli 48 prosenttia kaikkien unionin tuottajien kokonaismyynnistä unionissa ja 64 prosenttia niistä tuottajista, jotka ilmoittautuivat. Yksikään asianomaisista osapuolista ei vastustanut ehdotettua otosta.
b) Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta
(8)
Koska etuyhteydettömiä tuojia oli mahdollisesti paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjaksolta, 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliseltä ajalta.
(9)
Niistä 38 etuyhteydettömästä tuojayrityksestä, joihin komissio otti yhteyttä, vain viisi vastasi otantaa koskeviin kysymyksiin annetussa määräajassa. Yksi yritys osoittautui tuojan sijasta käyttäjäksi. Tästä syystä katsottiin, että otanta ei ollut tarpeen, ja kyselylomakkeet lähetettiin kaikille neljälle ilmoittautuneelle tuojalle. Lopulta vain kaksi tuojaa vastasi kyselyyn ja toimi täysimääräisesti yhteistyössä tutkimuksessa.
c) Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(10)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä polkumyynnin määrittämiseksi. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjaksolta, 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 väliseltä ajalta. Lisäksi kuultiin asianomaisten maiden viranomaisia.
(11)
Yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Turkkilaisista vientiä harjoittavista tuottajista ilmoittautui kolme yritystä, joten komissio päätti, että otanta ei ollut tarpeen Turkin osalta. Kyseiset kolme yhteistyössä toiminutta turkkilaista yritystä edustavat suurinta osaa Turkista unioniin tapahtuneesta viennistä tutkimusajanjakson aikana.
d) Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tietojen tarkistaminen
(12)
Tarkastelua varten komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille kolmelle yhteistyössä toimineelle turkkilaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, otokseen valituille unionin tuottajille sekä yhteistyössä toimineille etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille.
(13)
Kyselyyn saatiin vastaukset kaikilta kolmelta yhteistyössä toimineelta turkkilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kahdelta etuyhteydettömältä unionin tuojalta ja neljältä käyttäjältä.
(14)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuvan vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Vientiä harjoittavat tuottajat Turkissa
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turkki;
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turkki;
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turkki.
Unionin tuottajat
-
ERNE Fittings, Schlinz, Itävalta;
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Italia.
3. Tutkimusajanjakso
(15)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2010 ja 30 päivän syyskuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi ajanjakson vuodesta 2008 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4. Muita kolmansia maita koskevat voimassa olevat toimenpiteet
(16)
Polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä on voimassa Malesiasta, Kiinan kansantasavallasta, Korean tasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa sekä toimenpiteiden kiertämisen seurauksena myös Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, Indonesiasta, Sri Lankasta, Filippiineiltä ja Taiwanista lähetettyjen tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa (tietyin poikkeuksin) (3). Edellisessä virkkeessä mainituista maista käytetään jäljempänä nimitystä ’maat, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(17)
Tarkasteltavana ovat raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistetut putkien liitos- ja muut osat (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 mm ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(18)
Tuotantoprosessissa käytetään saumattomia tai hitsattuja teräsputkia kulmakappaleiden, supistusliittimien ja T-kappaleiden valmistukseen, kun taas kärkikappaleiden raaka-aineena käytetään tavallisesti teräslevyä. Kulmakappaleet ja supistusliittimet valmistetaan leikkaamalla ja muotoilemalla sekä taivuttamalla tai ohentamalla. T-kappaleiden valmistukseen käytetään hydraulipainetta, kärkikappaleet taas muotoillaan teräslevystä. Tämän jälkeen osat tavallisesti viisteytetään ja sinkopuhdistetaan ennen pakkaamista. Tietyissä tapauksissa tuotteet myös galvanoidaan. Kaikilla tuotelajeilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.
(19)
Putkien liitososia käytetään petrokemian teollisuudessa, rakennusteollisuudessa, energiantuotannossa, laivanrakennuksessa ja teollisuuslaitoksissa. Kaikissa näissä niitä käytetään putkien liittämiseen toisiinsa.
2. Samankaltainen tuote
(20)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä tietyillä asianomaisten maiden kotimarkkinoilla myydyillä raudasta tai teräksestä valmistetuilla putkien liitososilla ja tietyillä unionin tuotannonalan unionin alueella myymillä raudasta tai teräksestä valmistetuilla putkien liitososilla havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Venäjä
(21)
Kuten edellä 11 kappaleessa todetaan, yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Tästä syystä Venäjää koskevat polkumyyntilaskelmat tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella, kuten jäljempänä selostetaan.
1.1 Normaaliarvo
(22)
Koska yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, Venäjään sovellettava normaaliarvo laskettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(23)
On muistettava, että valituksessa esitettiin alustavaa näyttöä polkumyynnistä tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa Venäjältä. Tarkempien tietojen puutteessa näytön pohjana käytetty laskelma perustui Venäjän osalta laskennalliseen normaaliarvoon. Tarkemman normaaliarvon määrittämiseksi komissio päätti kuitenkin alustavasti määrittää Venäjään sovellettavan normaaliarvon niiden tietojen perusteella, jotka saatiin tutkimuksen aikana sellaisilta turkkilaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, jotka käyttävät venäläistä saumatonta teräsputkea tuotantopanoksena tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa. Raaka-ainekustannukset muodostavat todellakin selvästi suurimman osan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotantokustannuksista, mistä syystä kyseinen menetelmä katsottiin hyväksyttävimmäksi tavaksi määrittää Venäjään sovellettava normaaliarvo käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(24)
Näin ollen Venäjään sovellettava normaaliarvo laskettiin määrittämällä normaaliarvon painotettu keskiarvo niiden turkkilaisten yhteistyötä tekevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka ostavat osan raaka-aineestaan Venäjältä.
(25)
On tärkeä ottaa huomioon, että saatu normaaliarvo määritettiin sille tuotelajille (kulmakappaleet), jonka tuontimäärät ovat suurimmat, eikä kaikille tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille, jotta normaaliarvoa voitiin vertailla edustavasti vientihinnan kanssa (katso jäljempänä olevat johdanto-osan kappaleet).
1.2 Vientihinta
(26)
Koska yksityiskohtaisempia hintatietoja ei ollut saatavana, Venäjältä peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinta määritettiin tuontia koskevien Eurostatin tietojen perusteella. Tiettyihin CN-koodeihin luokitellaan hyvin laaja tuotevalikoima, joten vientihinta määritettiin käyttämällä Eurostatin tietoja vain siitä tuotelajista (kulmakappaleet), jonka tuontimäärät ovat suurimmat ja jonka katsottiin edustavan tarkasteltavana olevaa tuotetta kokonaisuudessaan. Näin ollen vientihinta määritettiin CN-koodin 7307 93 11 perusteella.
(27)
Edellä mainittuja Eurostatin tuontilukuja oli oikaistava, koska tietyt Venäjältä Bulgariaan, Viroon ja Liettuaan suuntautuneet tuontitapahtumat oli ilmoitettu virheellisesti, todennäköisimmin tuotteiden virheellisen luokittelun vuoksi. Nämä tapahtumat tunnistettiin tuontitilastoista, jotka ovat perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti saatavilla tietokannassa, ja poistettiin vientihintaa koskevasta laskelmasta, jotta polkumyyntilaskelmassa ei käytettäisi vääristynyttä vientihintaa.
1.3 Vertailu
(28)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla Eurostatin tietoihin perustuvaa noudettuna lähettäjältä -vientihintaa edellä esitettyyn, Venäjään sovellettavaan normaaliarvoon.
(29)
Noudettuna lähettäjältä -vientihinnan määrittämiseksi Eurostatin tietoihin perustuvaa (ja vääristymien poistamiseksi edellä kuvatulla tavalla oikaistua) CIF-vientihintaa tarkistettiin ottamalla huomioon kuljetuskustannukset. Kuljetuskustannusten osalta käytettiin valituksessa esitettyä laskelmaa, koska sen katsottiin olevan kohtuullinen arvio.
1.4 Polkumyyntimarginaali
(30)
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali ilmaistiin prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(31)
Edellä esitetyn perusteella koko maata koskeva väliaikainen polkumyyntimarginaali on prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraava:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Kaikki yritykset
23,8 %
2. Turkki
2.1 Normaaliarvo
(32)
Komissio selvitti ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kunkin kolmen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko niiden samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa, eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että samankaltaisen tuotteen myynti kotimarkkinoilla oli edustavaa kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta.
(33)
Tämän jälkeen komissio yksilöi niiden yritysten, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, sellaiset kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myydyt lajit tai niitä läheisesti muistuttavia.
(34)
Seuraavaksi määritettiin samankaltaisen tuotteen kunkin sellaisen tuotelajin osalta, jota vientiä harjoittavat tuottajat myivät kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan verrattavissa tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin vietäväksi myytyyn lajiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myyntimäärä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli noin viisi prosenttia vastaavan tuotelajin unioniin suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tutkimuksessa todettiin, että kunkin kolmen yrityksen tapauksessa useimpien tuotelajien kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(35)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus tutkimusajanjaksolla.
(36)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.
(37)
Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.
(38)
Tutkimuksessa todettiin, että tiettyjen verrattavissa olevien tuotelajien kotimarkkinamyynnin kokonaismyyntimäärästä yli 80 prosenttia oli kannattavaa, ja sen vuoksi näiden tuotelajien osalta käytettiin kotimarkkinoiden kokonaismyyntiä keskihinnan laskemiseksi normaaliarvoa varten. Muiden sellaisten tuotelajien osalta, joiden myynnin katsottiin myös tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, käytettiin yksinomaan kannattavaa myyntiä.
(39)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, niiden myynnin ei katsottu tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla. Kaikki kolme tutkimuksen kohteena ollutta yritystä myi tällaisia tuotelajeja unioniin vietäväksi, joskin vähäisiä määriä.
(40)
Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti lisäämällä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksona niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyvät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä niiden saama painotettu keskimääräinen voitto. Sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, normaaliarvon muodostamiseen käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin painotettua keskimääräistä voittoa ja siihen liittyviä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia.
2.2 Vientihinta
(41)
Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(42)
Yksi kolmesta yhteistyössä toimineesta turkkilaisesta yrityksestä oli harjoittanut vain vähän unioniin suuntautuvaa vientimyyntiä tutkimusajanjakson aikana. Kyseinen yritys väitti, että se tahtoisi viedä enemmän tuotteitaan unionin alueelle, mutta ei pysty tarjoamaan tuojille riittävän alhaisia hintoja, ja pyysi, että tämä tieto otettaisiin tarkastelussa huomioon.
(43)
Kyseistä yritystä koskeva polkumyyntilaskelma oli kuitenkin tehtävä yrityksen vähäisen myynnin perusteella. Vaikka kyseisen yrityksen unioniin suuntautuva myynti olikin vähäistä, sitä ei voi silti jättää huomiotta, ja sitä voidaan käyttää ainoana perusteena kyseistä yritystä koskevan yksilöllisen polkumyyntimarginaalin laskemisessa. Sitä, että yritys ei pysty myymään tuotteitaan enempää väitettyjen korkeiden hintojen vuoksi, ei voida yleensäkään pitää kyseistä yritystä koskevaan polkumyyntilaskelmaan vaikuttavana tekijänä.
2.3 Vertailu
(44)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Oikaisuja tehtiin erityisesti rahti- ja vakuutusmaksujen, mukaan lukien rahtikustannukset viejämaassa, sekä alennusten, palkkioiden, luottokustannusten ja pankkikulujen osalta.
2.4 Polkumyyntimarginaalit
(45)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistiin prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
a) Tutkimuksen kohteena olleiden yritysten polkumyyntimarginaali
(46)
Yhdelle kolmesta yhteistyössä toimineesta vientiä harjoittavasta tuottajasta määritettiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen painotettua keskiarvoa yrityksen unioniin suuntautuvassa viennissä.
(47)
Kahden muun yhteistyössä toimineen turkkilaisen tuottajan osalta polkumyyntilaskelmista kävi kuitenkin ilmi, että kyseiset yritykset harjoittivat kohdennettua polkumyyntiä tiettyinä ajanjaksoina sekä tiettyjen asiakkaiden ja alueiden osalta. Kyseisten yritysten vientihinnat noudattivat selkeää kaavaa, jossa eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen välillä oli merkittäviä hintaeroja. Lisäksi normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon väliseen vertailuun perustuva polkumyyntilaskelma ei kuvastanut kyseisten kahden tuottajan harjoittaman polkumyynnin tosiasiallista laajuutta.
(48)
Tästä syystä painotettuun keskiarvoon perustuvaa normaaliarvoa verrattiin kyseisten yritysten tapauksessa perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti kaikkien unioniin suuntautuneiden yksittäisten vientitapahtumien hintoihin, jotta kyseisten yritysten harjoittaman polkumyynnin kokonaismäärä kävisi ilmi laskelmasta.
b) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali
(49)
Kaikille turkkilaisille yhteistyöhön osallistumattomille yrityksille määritettiin jäännöspolkumyyntimarginaali. Koska yhteistyöhön osallistumisen aste oli suhteellisen alhainen (kolmen yhteistyössä toimineen turkkilaisen yrityksen vientimäärien osuus oli alle 80 prosenttia Turkista unioniin tapahtuneesta kokonaisviennistä tutkimusajanjakson aikana), jäännöspolkumyyntimarginaalin määrittämiseen käytettiin hyväksyttävää menetelmää, jonka pohjalta saatu marginaali on korkeampi kuin yhdellekään kolmesta yhteistyössä toimineesta yrityksestä määritetty yksilöllinen marginaali. Jäännösmarginaali määritettiin sen turkkilaisen yhteistyössä toimineen tuottajan, jonka polkumyyntimarginaali oli kolmesta yhteistyössä toimineesta yrityksestä korkein, myynniltään edustavien tuotelajien myynnin perusteella.
(50)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Kaikki muut yritykset
16,7 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(51)
Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 22 tuottajaa unionissa. Kaikkien 22 tuottajan katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti unionin tuotannonalan, ja sen vuoksi niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(52)
Kuten edellä 7 kappaleessa todetaan, kolmen otokseen valitun unionin tuottajan osuus samankaltaisen tuotteen kokonaismyynnistä unionissa on noin 50 prosenttia.
2. Unionin kulutus
(53)
Unionin kulutuksen määrittämisen perustana käytettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymää määrää, joka laskettiin otokseen valittujen yritysten osalta kyselylomakevastauksista saatujen tietojen ja muiden unionin tuottajien osalta valituksessa esitettyjen arvioiden perusteella, sekä Eurostatin tuontimääriä koskevia tietoja.
(54)
Unionin kulutus laski huomattavasti, 40 prosenttia, vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se laski 44 prosenttia vuonna 2009, pysyi samalla tasolla vuonna 2010 ja kasvoi sitten hieman, 4 prosenttiyksikköä, tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indeksi (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Tuonti asianomaisista maista
3.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(55)
Komissio tutki, olisiko Venäjältä ja Turkista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(56)
Tutkimus osoitti kummankin asianomaisen maan osalta, että polkumyyntimarginaalit ylittivät perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritellyn vähimmäistason ja että näistä kahdesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ei ollut vähäistä perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(57)
Venäjältä ja Turkista tulevan tuonnin ja samankaltaisen tuotteen välisistä kilpailuolosuhteista tutkimuksessa todettiin, että asianomaisten maiden tuottajat käyttävät samoja myyntikanavia ja myyvät tuotteitaan samanlaisille asiakasryhmille. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että molemmista asianomaisista maista tuleva tuonti oli tarkastelujaksolla markkinaosuuksien osalta noususuuntaista.
(58)
Kaksi yhteistyössä toiminutta turkkilaista viejää väitti, että Venäjältä ja Turkista tulevaa tuontia ei ole asianmukaista tarkastella kumulatiivisesti, koska kyseisistä maista tulevat tuontimäärät ja hinnat ovat kehittyneet eri tavalla.
(59)
Tutkimuksen mukaan Turkista tuleva tuonti on pysynyt määrältään suhteellisen vakaana, kun taas Venäjältä tulevat tuontimäärät ovat kasvussa. Kummastakin maasta tulevan tuonnin markkinaosuus on kuitenkin kasvanut, kun otetaan huomioon kysynnän supistuminen tarkastelujakson aikana. Samalla kyseisistä maista tulevan tuonnin hinnoittelussa ei ole havaittavissa olennaisia eroja ainakaan vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (Venäjältä tulevan tuonnin korkea keskihinta vuonna 2008 johtuu todennäköisesti virheellisestä raportoinnista); venäläisten tuotteiden keskihinnat ovat olleet hieman matalampia mutta hyvin lähellä turkkilaisten tuotteiden keskihintoja.
(60)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että Venäjältä ja Turkista peräisin olevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti.
3.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä
(61)
Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä asianomaisista maista unionin markkinoille kasvoi tarkastelujakson aikana 46 prosenttia. Tarkemmin sanottuna tuonnin määrä laski 31 prosenttia vuonna 2009, juuri ennen 89 prosenttiyksikön valtavaa kasvua vuonna 2010, jota seurasi lievä, noin 12 prosenttiyksikön lasku tutkimusajanjaksolla. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä oli tutkimusajanjaksolla 2 935 tonnia.
Taulukko 2
Polkumyynnillä tapahtunut tuonti asianomaisista maista
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Yksikköä (tonnia)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indeksi (2008 = 100)
100
69
158
146
Markkinaosuus
2 %
3 %
6 %
5 %
Lähde: Eurostat.
3.3 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus
(62)
Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana yli kaksinkertaiseksi, kahdesta viiteen prosenttiin.
3.4 Hinnat
a) Hintojen kehitys
(63)
Seuraavassa taulukossa esitetään Eurostatin tietojen perusteella asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinta unionin rajalla tullaamattomana. Tarkastelujakson aikana asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin keskihinta pysyi yleisesti ottaen samana, 1 961 euroa tonnilta, lukuun ottamatta vuotta 2010, jolloin keskihinta laski noin 150 euroa.
Taulukko 3
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinnat
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Keskimääräiset myyntihinnat tonnilta
1 961
1 936
1 788
1 961
Indeksi (2008 = 100)
100
99
91
100
Lähde: Eurostat.
b) Alihinnoittelu
(64)
Yhteistyössä toimineiden turkkilaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihintoja unionissa vertailtiin keskenään tuotelajikohtaisesti. Koska venäläiset viejät eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, alihinnoittelulaskelman perustana käytettiin Eurostatin ilmoittamia keskimääräisiä CIF-hintoja ja unionin tuottajien keskimääräisiä myyntihintoja unionissa. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kummankin asianomaisen maan osalta kaupan portaan ja tuonnin jälkeisten kustannusten, mukaan lukien Venäjää koskevan tullin, huomioon ottamiseksi.
(65)
Vertailu osoitti, että asianomaisista maista polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana jopa 30 prosentilla.
4. Unionin tuotannonalan tilanne
(66)
Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki asianmukaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
(67)
Kuten edellä on esitetty, komissio käytti otantamenettelyä unionin tuottajien osalta. Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:
-
Makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, hinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen sekä muiden unionin tuottajien osalta valituksessa esitettyihin tietoihin pohjautuvan arvion perusteella.
-
Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta kyseisiltä tuottajilta saatujen tietojen perusteella.
4.1 Makrotaloudelliset tekijät
a) Tuotanto
(68)
Unionin tuotanto laski 44 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin sanottuna tuotanto laski 47 prosenttia vuonna 2009 ja vielä 2 prosenttiyksikköä vuonna 2010, minkä jälkeen se kasvoi tutkimusajanjaksolla lievästi 5 prosenttiyksikköä 53 653 tonniin.
Taulukko 4
Tuotanto
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Yksikköä (tonnia)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indeksi (2008 = 100)
100
53
51
56
Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.
b) Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(69)
Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti pysyi vakaana 179 912 tonnissa koko tarkastelujakson ajan.
Taulukko 5
Tuotantokapasiteetti ja käyttöaste
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Yksikköä (tonnia)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indeksi (2008 = 100)
100
100
100
100
Käyttöaste
53 %
28 %
27 %
30 %
Indeksi (2008 = 100)
100
53
51
56
Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.
(70)
Kapasiteetin käyttöaste oli 53 prosenttia vuonna 2008, ja se laski 28 prosenttiin vuonna 2009, 27 prosenttiin vuonna 2010 ja nousi hieman, 30 prosenttiin, tutkimusajanjaksolla. Käyttöasteen kehitys vastaa selvästi tuotannon kehityssuuntausta, sillä tuotantokapasiteetti pysyi samana.
c) Myyntimäärä
(71)
Unionin tuottajien myynnin määrä unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille laski 38 prosenttia tarkastelujaksolla. Myyntimäärä laski 45 prosenttia vuonna 2009, pysyi samalla tasolla vuonna 2010 ja kasvoi hieman, 7 prosenttiyksikköä, tutkimusajanjaksolla. Tutkimusajanjakson aikana unionin myyntimäärä oli 42 379 tonnia.
Taulukko 6
Unionin myynti
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Yksikköä (tonnia)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indeksi (2008 = 100)
100
55
55
62
Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.
d) Markkinaosuus
(72)
Unionin tuottajien markkinaosuus säilyi tarkastelujaksolla suhteellisen vakaana ja jopa kasvoi 72 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Markkinaosuuden kasvu kuvastaa sitä, että unionin tuottajien myyntimäärät laskivat hieman vähemmän kuin kulutus kyseisellä ajanjaksolla.
Taulukko 7
Unionin tuottajien markkinaosuus
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Markkinaosuus
70 %
68 %
69 %
72 %
Indeksi (2008 = 100)
100
97
98
103
Lähde: kyselylomakevastaukset, valitus ja Eurostat.
e) Kasvu
(73)
Koska kulutus laski 40 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, voidaan päätellä, että unionin tuottajat eivät hyötyneet markkinoiden kasvusta lainkaan.
f) Työllisyys
(74)
Unionin tuottajien työllisyystaso laski 18 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työntekijöiden määrä, joka oli 982 vuonna 2008 ja 824 vuonna 2009, väheni merkittävästi (16 prosenttia), pysyi lähellä tätä tasoa vuonna 2010 ja väheni tutkimusajanjaksolla edelleen 801 työntekijään.
Taulukko 8
Työllisyys
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Yksikköä (henkilöä)
982
824
833
801
Indeksi (2008 = 100)
100
84
85
82
Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.
g) Tuottavuus
(75)
Unionin tuottajien työvoiman tuottavuus, ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, laski tarkastelujaksolla 31 prosenttia. Tämä kuvastaa sitä, että tuotanto laski nopeammin kuin työllisyystaso.
Taulukko 9
Tuottavuus
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Yksikköä (tonnia/työntekijä)
194
121
115
134
Indeksi (2008 = 100)
100
63
60
69
Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.
h) Myyntihinnat
(76)
Unionin tuottajien keskimääräiset vuotuiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laskivat tarkastelujaksolla yli 10 prosenttia. Tarkemmin sanottuna keskihinnat nousivat aluksi noin 12 prosenttia vuonna 2009 mutta laskivat sitten jyrkästi 23 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja pysyivät tällä tasolla tutkimusajanjakson aikana. Tutkimusajanjaksolla unionin tuottajien keskihinta oli 3 096 euroa tonnilta.
Taulukko 10
Unionin tuottajien keskihinnat
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Yksikköä (euroa/tonni)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indeksi (2008 = 100)
100
112
89
89
Lähde: kyselylomakevastaukset ja valitus.
(77)
Kuten edellä todetaan, Venäjältä ja Turkista polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti unionin tuotannonalan myyntihinnat.
i) Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(78)
Kun otetaan huomioon Venäjältä ja Turkista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. On tärkeä muistaa, että kuten edellä kappaleessa 16 todetaan, voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä sovelletaan kahdeksaan maahan. Tämän tutkimuksen tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti myyntiään ja kärsi tappioita, joten mitään varsinaista toipumista aiemmasta polkumyynnistä ei ole todettavissa, ja siksi unionin tuotannon katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.
4.2 Mikrotaloudelliset tekijät
a) Varastot
(79)
Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pienenivät 18 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin sanottuna varastot kasvoivat hieman, 2 prosenttia, vuonna 2009 ja pienenivät myöhemmin 13 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja edelleen 7 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla. Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot olivat tutkimusajanjaksolla 5 338 tonnia.
Taulukko 11
Loppuvarastot
Otos
2008
2009
2010
Tutkimus-ajanjakso
Yksikköä (tonnia)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indeksi (2008 = 100)
100
102
89
82
Lähde: kyselylomakevastaukset.
b) Palkat
(80)
Vuotuiset työvoimakustannukset laskivat 10 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin sanottuna työvoimakustannukset laskivat merkittävästi, lähes 20 prosenttia, vuonna 2009 (mikä vastaa työntekijöiden määrän vähennyksiä) ja kasvoivat myöhemmin 4 prosenttiyksikköä vuonna 2010 ja edelleen 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 12
Vuotuiset työvoimakustannukset
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (euroa)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indeksi (2008 = 100)
100
81
85
90
Lähde: kyselylomakevastaukset.
c) Kannattavuus ja investointien tuotto
(81)
Tarkastelujakson aikana otokseen valittujen tuottajien unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuneen samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) laski selkeästi voitollisesta merkittävästi tappiolliseksi. Tarkemmin sanottuna vuodesta 2008 vuoteen 2009 voitot putosivat 9,6 prosentista - 1,2 prosenttiin ja heikkenivät vielä - 7,8 prosenttiin vuonna 2010. Tilanne parani hieman tutkimusajanjaksolla, jolloin tappiot olivat - 7,0 prosenttia.
Taulukko 13
Kannattavuus ja investointien tuotto
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin myynnin kannattavuus
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indeksi (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Investointien tuotto
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indeksi (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Lähde: kyselylomakevastaukset.
(82)
Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä.
d) Kassavirta ja pääoman saanti
(83)
Liiketoiminnan nettokassavirta oli 9,3 miljoonaa euroa positiivinen vuonna 2008. Se kasvoi hieman, 9,8 miljoonaan euroon, vuonna 2009, mutta heikkeni vuonna 2010 vain 1,5 miljoonaan euroon ja oli lopulta tutkimusajanjaksolla negatiivinen, - 4,6 miljoonaa euroa.
(84)
Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.
Taulukko 14
Kassavirta
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (euroa)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indeksi (2008 = 100)
100
106
16
-50
Lähde: kyselylomakevastaukset.
e) Investoinnit
(85)
Otokseen valittujen tuottajien vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Suurin pudotus tapahtui vuonna 2009, jolloin investoinnit vähenivät 32 prosenttia, mitä seurasi 25 prosenttiyksikön lasku vuonna 2010 ja edelleen 8 prosenttiyksikön lasku tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan vuotuiset investoinnit vähenivät 8,3 miljoonasta eurosta vuonna 2008 tutkimusajanjakson 2,9 miljoonaan euroon.
Taulukko 15
Nettoinvestoinnit
Otos
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (euroa)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indeksi (2008 = 100)
100
68
43
35
Lähde: kyselylomakevastaukset.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(86)
Makrotaloudellisten tietojen analyysistä käy ilmi, että unionin tuottajien tuotanto ja myynti laskivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Samanaikaisesti kysyntä unionin markkinoilla laski, minkä seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman. Tuotantokapasiteetin käyttöaste laski vuoden 2008 jo ennestään alhaisesta 53 prosentista jopa 30 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Myös työllisyys laski 18 prosenttia.
(87)
Samaan aikaan merkitykselliset mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellinen tilanne heikkeni selvästi. Hinnoissa, kannattavuudessa ja investointien tuotossa on nähtävillä erittäin negatiivinen kehitys vuoden 2008 terveeltä tasolta tutkimusajanjakson huomattaviin tappioihin. Myös kassavirta heikkeni merkittävästi.
(88)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(89)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(90)
Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 46 prosenttia samalla kun markkinat supistuivat 40 prosenttia, mikä johti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuuden kasvuun 2 prosentista 5 prosenttiin.
(91)
Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonnin kasvu asianomaisista maista tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan unionin tuotannonalan kaikkien vahinkoindikaattoreiden paitsi markkinaosuuden laskusuuntauksen kanssa. Unionin tuotannonala menetti 38 prosenttia myynnistään unionissa ja sen myyntihinnat laskivat 11 prosenttia, kun halpa polkumyyntituonti aiheutti hintapainetta unionin markkinoilla.
(92)
Merkittävän alihinnoittelun vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt siirtämään lisääntyneitä tuotantokustannuksia hintoihin, minkä seurauksena kannattavuus laski ja kääntyi negatiiviseksi tutkimusajanjaksolla.
(93)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Venäjältä ja Turkista polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtunut tuonti aiheuttaa unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1 Tuonti muista kolmansista maista
(94)
Tuonti muista kolmansista maista, mukaan lukien maista, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, oli merkittävää tarkastelujakson aikana. Muista maista kuin Venäjältä ja Turkista tapahtuneen tuonnin kokonaismarkkinaosuus laski 28 prosentista 23 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(95)
Seuraavassa taulukossa esitetään Eurostatin tietojen perusteella tuontimäärien, hintojen ja markkinaosuuksien kehitys niiden maiden osalta, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, sekä muiden kolmansien maiden osalta.
Taulukko 16
Tuonti muista maista
Maa
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Maat, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä
Määrä (tonnia)
20 614
13 286
9 721
9 784
Markkinaosuus
21 %
24 %
18 %
17 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 639
1 749
1 468
1 563
Muut kolmannet maat
Määrä (tonnia)
6 705
2 844
4 093
3 608
Markkinaosuus
7 %
5 %
7 %
6 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
2 279
2 962
2 319
2 925
Kaikki kolmannet maat yhteensä paitsi Venäjä ja Turkki
Määrä (tonnia)
27 319
16 131
13 814
13 392
Markkinaosuus
28 %
29 %
25 %
23 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Kuten taulukosta käy ilmi, tuonti unionin markkinoille jatkui edelleen niistä kahdeksasta maasta, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, vaikka kyseisten maiden markkinaosuus laski 21 prosentista 17 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kyseisistä maista tapahtuvan tuonnin keskihinta on yleisesti ottaen alhaisempi kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskihinta. Edellä esitetyssä Eurostatin tietoihin perustuvassa taulukossa annetaan tosin keskimääräiset CIF-hinnat ennen tulleja. Vaikka polkumyyntitulli otettaisiinkin huomioon, kyseisen tuonnin hinnat ovat silti edelleen alhaiset ja vastaavat Venäjältä ja Turkista tulevan tuonnin hintoja ja alittavat selvästi unionin tuottajien keskihinnat.
(97)
On kuitenkin todettava, että tarkasteltavana olevan tuotteen eri lajeja on huomattavan paljon, eikä keskihintojen vertailu yleisellä tasolla ole välttämättä tarkoituksenmukainen indikaattori. Samanaikaisesti katsotaan, että nykyisin voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet poistavat kyseisen tuonnin vahingolliset vaikutukset.
(98)
Tästä syystä, ja koska toimenpiteiden kohteena olevista maista tapahtuvan tuonnin markkinaosuus on laskussa, päätellään alustavasti, että kyseisen alhaiseen hintaan tapahtuvan tuonnin mahdolliset kielteiset vaikutukset eivät riitä poistamaan asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välistä syy-yhteyttä.
(99)
Muista kolmansista maista tapahtuneen tuonnin markkinaosuus laski hieman tarkastelujaksolla, 7 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 6 prosenttiin. Kyseisen tuonnin keskihinnat ovat yleisesti ottaen korkeampia kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskihinnat mutta jonkin verran matalampia kuin unionin tuottajien keskihinnat.
(100)
Vaikka keskihintojen vertailu yleisellä tasolla ei välttämättä ole tarkoituksenmukainen indikaattori tuotelajien laajan valikoiman vuoksi, kyseisen tuonnin laskusuuntaus huomioon ottaen päätellään alustavasti, että muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin mahdolliset kielteiset vaikutukset eivät myöskään riitä poistamaan asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välistä syy-yhteyttä.
3.2 Markkinoiden supistumisen ja talouskriisin vaikutukset
(101)
Vuosien 2008-2009 rahoitus- ja talouskriisi on hyvin todennäköisesti ollut syynä putkien liitososien kulutuksen vähenemiseen. Kulutus putosi yli 40 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä ja pysyi yhtä alhaisella tasolla koko tarkastelujakson loppuajan (lukuun ottamatta pientä kasvua tutkimusajanjaksolla). Koska kiinteiden kustannusten osuus unionin tuottajien tuotantokustannuksista on jopa 40 prosenttia, kysynnän, myynnin ja tuotannon vähenemisen seurauksena yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kasvoivat merkittävästi korkeammiksi. Tällä on luonnollisesti tärkeä vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuteen.
(102)
Vaikka otetaan huomioon, että tuotannon väheneminen on voinut vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen, varsinkin vuonna 2009 (jolloin väheneminen varsinaisesti tapahtui), on kohtuullista olettaa, että tavallisesti unionin tuotannonala pystyisi korottamaan hintojaan ainakin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ja siirtämään näin kustannusten nousua eteenpäin seuraavina vuosina. Unionin hintojen laskun perusteella on kuitenkin selvää, että näin ei tapahtunut, ja katsotaan, että näin ei ole voitu tehdä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakkaan alihinnoittelun vuoksi.
(103)
Edellä mainitut olosuhteet huomioon ottaen päätellään alustavasti, että kysynnän supistumisen aiheuttamat kielteiset vaikutukset eivät riitä poistamaan Venäjältä ja Turkista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välistä syy-yhteyttä.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(104)
Päätelmänä todetaan, että Venäjältä ja Turkista polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon.
(105)
Myös muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, on tarkasteltu. Tältä osin todettiin, että muista kolmansista maista tapahtuva tuonti, mukaan lukien maat, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, sekä kysynnän supistumisen vaikutukset ovat osaltaan saattaneet aiheuttaa vahinkoa mutta eivät poista syy-yhteyttä.
(106)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että asianomaisista maista tuleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
(107)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä todeta, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.
1. Unionin tuotannonalan etu
(108)
Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, on odotettavissa, että hintojen aleneminen ja tappiot lievenevät ja unionin tuotannonalan myyntihinnat alkavat jälleen nousta, minkä seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee huomattavasti.
(109)
Jos taas polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei toteuteta, yhteisön tuotannonalan tilanne mitä todennäköisimmin heikkenee edelleen. Tällöin unionin tuotannonala mahdollisesti menettää markkinaosuuttaan, koska se ei pysty vastaamaan asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin mukaan määräytyviin markkinahintoihin. Todennäköisiä vaikutuksia olisivat tarpeettomat kustannusleikkaukset ja tuotantolaitosten sulkeminen unionissa, mikä johtaisi merkittäviin työpaikkojen menetyksiin.
(110)
Edellä esitetyt tekijät huomioon ottaen päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(111)
Kuten edellä on todettu, vain kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimi täysimääräisesti yhteistyössä tässä tutkimuksessa ja vastasi kyselylomakkeeseen. Vain pieni osa näiden tuojien liikevaihdosta liittyi tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyyntiin. Näin ollen toimenpiteiden vaikutus olisi todennäköisesti minimaalinen.
3. Käyttäjien etu
(112)
Neljä käyttäjää toimi yhteistyössä tässä menettelyssä ja vastasi kyselylomakkeeseen. Yksikään kyseisistä käyttäjistä ei tuo tarkasteltavana olevaa tuotetta asianomaisista maista, ja kaikki ovat ilmoittaneet, että toimenpiteillä ei olisi vaikutuksia tai vaikutukset olisivat merkityksettömiä.
(113)
Koska yhtään asianomaisista maista tuontia harjoittavaa käyttäjää ei ilmoittautunut ja koska päinvastaista näyttöä ei ole esitetty, voidaan alustavasti päätellä, että toimenpiteiden vaikutus tuotetta käyttävän tuotannonalan kannattavuuteen ja taloudelliseen tilanteeseen olisi jokseenkin rajallinen.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(114)
Voidaan päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto tarkasteltavana olevan tuotteen Venäjältä ja Turkista polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa tilannettaan lisäämällä myyntimääriään, korottamalla myyntihintojaan ja kasvattamalla voittoaan. Joitain kielteisiä vaikutuksia saattaa ilmetä, kuten kustannusten kasvua tiettyjen tuojien osalta, mutta tällaiset vaikutukset ovat todennäköisesti rajallisia.
(115)
Kaksi turkkilaista yhteistyössä toiminutta viejää väitti, että Turkin kaltaiseen pieneen viejämaahan kohdistuvien toimenpiteiden käyttöönotto jättäisi unionin markkinat käytännössä muutaman tuottajan käsiin ja vaikuttaisi näin kielteisesti kilpailuympäristöön.
(116)
Tässä yhteydessä todetaan, että polkumyyntitullin tarkoituksena ei koskaan ole ehkäistä tai pysäyttää tuontia tutkimuksen kohteena olevista maista. Toimenpiteiden tarkoituksena on varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille markkinatoimijoille. Samassa yhteydessä todetaan, että unionin markkinoilla toimii yli 20 eurooppalaista valmistajaa, ja tuonti muista kolmansista maista on merkittävää. Näin ollen unionin markkinoiden kilpailuympäristöä koskevat varaukset eivät vaikuta aiheellisilta.
(117)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Venäjältä ja Turkista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(118)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Venäjältä ja Turkista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa unionin tuotannonalalle.
1. Vahingon korjaava taso
(119)
Asianomaisista maista peräisin olevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynti ylittämättä kuitenkaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon tasoa. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsotaan, että toimenpiteillä pitäisi taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa.
(120)
Koska kaikki määritetyt alihinnoittelumarginaalit ovat korkeampia kuin vastaavat polkumyyntimarginaalit ja koska unionin tuotannonala kärsi tappioita tutkimusajanjaksolla, laskennallinen vahingon korjaava taso olisi itsessään aina vieläkin korkeampi. Tämän vuoksi katsottiin, että vahingon tasoa ei ole tarpeen laskea yksityiskohtaisesti.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(121)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Venäjältä ja Turkista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli alhaisemman tullin säännön mukaisesti niin, että se vastaa polkumyyntimarginaalista ja vahingon korjaavasta tasosta alhaisempaa, eli kaikissa tapauksissa polkumyyntimarginaalin tasoa.
(122)
Yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, joten Venäjälle laskettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali edellä 21 ja 31 kappaleessa selostetun mukaisesti.
(123)
Turkin osalta yhteistyöhön osallistumisen astetta pidettiin suhteellisen alhaisena, joten jäännöspolkumyyntimarginaalin määrittämiseen käytettiin hyväksyttävää menetelmää, jonka pohjalta saatu marginaali on korkeampi kuin yhdellekään kolmesta yhteistyössä toimineesta yrityksestä määritetty yksilöllinen marginaali, kuten edellä 49 kappaleessa selostetaan.
(124)
Edellä esitetyn perusteella ehdotetut tullit ovat seuraavat:
Maa
Yritys
Väliaikainen polkumyyntitulli
Venäjä
Kaikki yritykset
23,8 %
Turkki
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Kaikki muut yritykset
16,7 %
(125)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Yksilöllisiä tulleja (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) voidaan siten soveltaa yksinomaan tuotaessa asianomaisista maista peräisin olevia, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamia tuotteita. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (vaikka kyseessä olisi erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä oleva yritys), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(126)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(127)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(128)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa sellaisia Venäjältä ja Turkista peräisin olevia, raudasta tai teräksestä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja putkien liitos- ja muita osia (muut kuin valetut osat, laipat ja kierteitetyt osat), joiden suurin ulkoläpimitta on enintään 609,6 millimetriä ja joita käytetään tyssähitsauksessa tai muihin tarkoituksiin ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARIC-koodit 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098).
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Maa
Yritys
Väliaikainen polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Venäjä
Kaikki yritykset
23,8 %
-
Turkki
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Kaikki muut yritykset
16,7 %
B999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, sekä esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 30 päivänä heinäkuuta 2012.