РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 677/2011 НА КОМИСИЯТА
от 7 юли 2011 година
за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (2), и по-специално член 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да установи общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно изпълнение на управлението на въздушното движение. Целта на мрежовите функции следва да бъде да подкрепят инициативи на национално равнище и на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(2)
Мрежовите функции следва да бъдат „услуги от общ интерес“, които се извършват за европейската авиационна мрежа и допринасят за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез гарантиране на необходимото ниво на ефективност, съвместимост и координиране на дейностите, включително дейностите за осигуряване на оптимално използване на оскъдните ресурси.
(3)
Проектирането на европейската трасова мрежа и координирането на оскъдните ресурси в съответствие с Регламент (ЕО) № 551/2004 следва да не засяга суверенитета на държавите-членки върху тяхното въздушно пространство и изискванията на държавите-членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната съгласно Регламент (ЕО) № 549/2004.
(4)
С Решение № 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (3) се създават политика и правна рамка за тази сфера.
(5)
Следва да се установи безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата), който да извършва задачите, необходими за изпълнението на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕО) № 551/2004.
(6)
Европейската трасова мрежа следва да бъде проектирана с цел оптимизиране на трасетата от гледна точка на подхода „от врата до врата“ във всички етапи на полетите, като по-специално се вземат под внимание аспектите, свързани с ефективността на полетите и околната среда.
(7)
Дейността на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) и Евроконтрол за проектиране на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на вторични обзорни радиолокатори (SSR) се признава и следва да се използва като основа при оптимизиране на развитието и обслужването на мрежата на равнището на ЕС.
(8)
Задълженията на държавите-членки спрямо ИКАО по отношение на проектирането на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на SSR следва да се зачита и да се изпълнява по-ефективно за мрежата с координация и помощ от управителния орган на мрежата.
(9)
Разпределянето на радиочестотния спектър се извършва в контекста на Международния съюз по телекомуникации (ITU). Държавите-членки носят отговорност да посочат изискванията на гражданското въздухоплаване и съответно да използват по оптимален начин ресурсите, определени за нуждите на общото въздушно движение.
(10)
ИКАО разработи насоки за функциите, свързани с кодовете на транспондери на SSR, и радиочестотните функции и обслужва система за регистриране на присвоените честоти за целите на общото въздушно движение в европейския регион на ИКАО, като понастоящем се подпомага от Евроконтрол.
(11)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 се изисква приемане на подробни правила за прилагане с цел координирането и хармонизирането на процеси и процедури с цел повишаване на ефикасността на управление на аеронавигационните честоти и централна функция за координация за ранното установяване и удовлетворяване на потребностите от честоти с цел подпомагане на проектирането и експлоатацията на мрежата.
(12)
Тъй като управлението на потоците въздушно движение (УПВД) е неделима част от мрежовите функции, нужна е подходяща връзка с Регламент (ЕС) № 255/2010 на Комисията от 25 март 2010 г. за определяне на общи правила за управление на потоците въздушно движение (4).
(13)
Тъй като ефективността на управлението на мрежата зависи от незабавното въвеждане в действие на мрежовите функции, държавите-членки вече са поверили на Евроконтрол ефективността на УПВД.
(14)
Би било от полза координацията на различните мрежови функции да се повери на един-единствен орган, така че да се разработят краткосрочни и дългосрочни решения за оптимизиране на равнището на мрежата, които да отговарят на целите за ефективност. Въпреки това мрежовите функции следва да бъдат осигурявани от управителния орган на мрежата на равнището на държавите-членки и на равнище функционални блокове въздушно пространство в съответствие с отговорностите, определени в настоящия регламент.
(15)
Управителният орган на мрежата следва да се занимава с аспектите на плановете за управление на въздушното движение („УВД“), действията и ефективността на държавите-членки или функционалните блокове въздушно пространство, особено когато може да се очаква това да окаже или да има вероятност да окаже съществен ефект върху ефективността на мрежата.
(16)
Събитията, свързани с изригването на вулкана Eyjafjallajökull през април 2010 г., демонстрираха необходимостта от създаване на централен орган, който да може да поеме ръководната роля за координиране на управлението на смекчаващите мерки на местно и регионално равнище и на равнището на мрежата, така че да се гарантира навременно реагиране при бъдещи кризисни ситуации, които засягат въздухоплаването.
(17)
Трябва да има координация между мрежовите функции и операциите, организирани на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(18)
На равнищата на националните и функционалните блокове въздушно пространство и равнището на мрежата следва да се осъществят ефективни консултации със заинтересованите страни.
(19)
Летищата, които представляват входни и изходни точки към и от мрежата, осигуряват ключов принос към цялостната ефективност на мрежата, като чрез обсерваторията на Европейския съюз за капацитета на летищата мрежовите функции следва да се свързват с операторите на летища, действащи като наземни координатори, с цел оптимизиране на наземния капацитет и следователно подобряване на цялостния капацитет на мрежата.
(20)
Прилагането на мрежовите функции следва да не засяга Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете на летищата в Общността (5).
(21)
Като се отчита надлежно ефективността на военните операции, гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключително значение за постигането на изискваните цели. Макар че решенията, свързани със съдържанието, обхвата или извършването на военни операции и обучение, осъществявани съгласно оперативния режим на въздушното движение, не попадат в сферата на компетентност на Европейския съюз, важно е да се обхванат връзките между тези операции и операциите, обхванати от настоящия регламент, в интерес на безопасността и взаимната ефективност.
(22)
Мрежовите функции следва да не засягат член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, целящи защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита, или прилагането на гъвкаво използване на въздушното пространство, предвидено в член 7 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(23)
Мрежовите функции следва да се осигуряват по икономически ефективен начин, като по-специално се избягва дублиране на усилия, и следователно се позволява тези функции да се осигуряват при занижени или най-малко непроменени изисквания по отношение на финансовите параметри и човешките ресурси в държавите-членки в контекста на настоящия регламент в сравнение със ситуацията преди определяне на управителен орган на мрежата.
(24)
Комисията следва да гарантира подходящ надзор върху управителния орган на мрежата.
(25)
Изискванията за безопасност за мрежовите функции трябва да са на съпоставимо равнище с изискванията на Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията) във връзка с осигуряването на аеронавигационно обслужване. Тези изисквания и изискванията за надзор над безопасността следва да бъдат предвидени.
(26)
Зачитането и включването на трети държави при създаването и прилагането на мрежовите функции следва да допринесат за общоевропейското измерение на Единното европейско небе.
(27)
Мрежовите функции могат да бъдат разширени в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(28)
Изпълнението на мрежовите функции следва да е предмет на специфични цели за ефективност, които налагат изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (6). Тези специфични цели за ефективност могат да бъдат допълнително разработени въз основа на практически опит от изпълнението на схемата за ефективност.
(29)
Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(30)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и приложно поле
1. В настоящия регламент се определят подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 с оглед да се позволи оптимално използване на въздушното пространство в единното европейско небе и да се осигури използване на предпочитаните от ползвателите на въздушното пространство траектории, като същевременно се позволи максимален достъп до въздушното пространство и аеронавигационното обслужване.
2. За целите на управлението на мрежата настоящият регламент се прилага по-специално по отношение на държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията), ползвателите на въздушното пространство, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летищни слотове и функциониращите организации, на равнището на националните и функционалните блокове въздушно пространство.
3. В съответствие с член 1, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и без да се засяга обслужването на държавни въздухоплавателни средства съгласно член 3 от Чикагската конвенция за международна гражданска авиация, държавите-членки прилагат настоящия регламент в рамките на въздушното пространство под тяхна отговорност в европейския и африканския регион на ИКАО.
4. В съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент не възпрепятства прилагането на мерки от дадена държава-членка до степента, до която те са необходими за защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Освен това се прилагат следните определения:
1.
„оператор на летище“ означава „ръководен орган на летище“, определен в член 2, буква й) от Регламент (ЕИО) № 95/93;
2.
„координатор на летищни слотове“ означава функцията, установена на координираните летища при прилагане на Регламент (ЕИО) № 95/93;
3.
„проектиране на въздушното пространство“ означава процес на принос към постигането на цели за ефективност, свързани с мрежата, и удовлетворяване на нуждите на ползвателите на въздушното пространство, както и гарантиране или повишаване на установеното ниво на безопасност и увеличаване на капацитета на въздушното пространство и екологичните показатели чрез разработване и прилагане на съвременни навигационни възможности и техники, подобрени трасови мрежи и свързана секторизация, оптимизирани структури на въздушното пространство и процедури за УВД за повишаване на капацитета;
4.
„резервирано въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, временно резервиран за изключително или специфично използване от дадени категории ползватели;
5.
„ограничено въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, в който в определени периоди от време могат да бъдат изпълнявани дейности, опасни за полетите на въздухоплавателните средства („опасна зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се ограничават в съответствие с определени специфични условия („ограничена зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се забраняват („забранена зона“);
6.
„структура на въздушното пространство“ означава специфичен обем от въздушно пространство, предназначен да осигури безопасно и оптимално обслужване на въздухоплавателните средства;
7.
„използване на въздушното пространство“ означава начинът, по който въздушното пространство се използва оперативно;
8.
„представител на ползвателите на въздушното пространство“ означава всяко юридическо лице или образувание, което представлява интересите на една или няколко категории ползватели на аеронавигационно обслужване;
9.
„авиационна честотна лента“ означава въвеждане на определена честотна лента в таблицата за присвоени честоти съгласно Радиорегламента на ITU, в която са присвоени честоти за целите на общото въздушно движение;
10.
„сектор за контрол на въздушното движение (КВД)“ означава определен обем от въздушно пространство, за който свързан контролен орган или органи носят отговорност за КВД във всеки един момент;
11.
„трасе за обслужване на въздушното движение (трасе за ОВД)“ означава определена част от структурата на въздушното пространство, проектирана за поемане на потока въздушно движение, както е необходимо за предоставяне на услуги за въздушно движение;
12.
„гражданско-военно сътрудничество“ означава взаимодействието между гражданските и военните органи и елементи от управлението на въздушното движение, необходимо за гарантиране на безопасно, ефективно и хармонизирано използване на въздушното пространство;
13.
„условен маршрут (CDR)“ означава трасе за ОВД, достъпно единствено за планиране на полети и използване при определени условия;
14.
„съвместно вземане на решения“ означава процес, при който решенията се вземат въз основа на постоянно взаимодействие и консултация с държавите-членки, оперативните заинтересовани страни и други участници по целесъобразност;
15.
„криза в мрежата“ означава неспособност да се осигури аеронавигационно обслужване на необходимото ниво, което води до сериозна загуба на капацитет на мрежата, сериозен дисбаланс между капацитета на мрежата и търсенето или сериозно прекъсване в информационния поток в една или няколко части от мрежата след необичайно и непредвидено събитие;
16.
„план за подобряване на европейската трасова мрежа“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни, в който се включва резултатът от неговите оперативни дейности по отношение на проектирането на трасовата мрежа в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата;
17.
„свободно трасово въздушно пространство“ означава специфично въздушно пространство, в рамките на което ползвателите могат свободно да планират своите маршрути между входна точка и изходна точка, без да се позовават на трасовата мрежа за ОВД;
18.
„присвояване на честота“ означава упълномощаване, предоставено от дадена държава-членка, за използване на радиочестота или радиочестотен канал при определени условия;
19.
„влияние върху мрежата“ означава в контекста на радиочестотната функция, посочена в приложение II, ситуация, в която присвояването на дадена радиочестота ще влоши, възпрепятства или прекъсне функционирането на една или повече присвоени радиочестоти от мрежата или ще попречи на оптималното използване на авиационните честотни ленти в рамките на обхвата на настоящия регламент;
20.
„множествени трасови варианти“ означава наличност на повече от един трасов вариант в трасовата мрежа за ОВД за ползвателя на въздушно пространство;
21.
„трети държави“ означава държави извън Европейския съюз, които са членове на Евроконтрол или са сключили споразумение с Европейския съюз за прилагане на единното европейско небе или участват във функционален блок въздушно пространство;
22.
„управителен орган на мрежата“ означава органът, установен съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004, за изпълнение на задълженията, предвидени в посочения член и в настоящия регламент;
23.
„план за управление на мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни за организиране на своите оперативни дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. За специфичната част за проектиране на европейска трасова мрежа (ERND) от плана за управление на мрежата в него се включва планът за подобряване на европейската трасова мрежа;
24.
„стратегически план за мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в съответствие с европейския генерален план за УВД и в координация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни, в който се определят ръководните принципи за обслужване на мрежата и нейните дългосрочни перспективи;
25.
„функционираща организация“ означава организация, отговорна за предоставянето на инженерно и техническо обслужване в подкрепа на обслужването на въздушното движение, комуникациите, навигацията или наблюдението;
26.
„оперативни изисквания“ означава изискванията на мрежата от гледна точка на безопасност, капацитет и ефективност;
27.
„оперативни заинтересовани страни“ означава гражданските и военните ползватели на въздушно пространство, доставчици на аеронавигационно обслужване за граждански и военни ползватели, оператори на летища, координатори на летищни слотове и функциониращи организации, както и всички допълнителни групи от заинтересовани страни, които се считат за релевантни за отделните функции;
28.
„секторна конфигурация“ означава схема за комбиниране на сектори, които се проектират и внедряват в експлоатация по такъв начин, че най-добре да удовлетворят оперативните изисквания и наличието на въздушно пространство;
29.
„поискано трасе от ползвателя“ означава предпочитаното трасе, което се декларира от операторите на въздухоплавателни средства на етапа на проектиране на въздушното пространство, така че да се удовлетворят техните нужди.
ГЛАВА II
ОРГАНИЗАЦИЯ И УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 3
Създаване на управителен орган на мрежата
1. С цел извършване на задачите, необходими за изпълнение на функциите, предвидени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в приложенията към настоящия регламент, се създава безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата).
2. Продължителността на мандата на управителния орган на мрежата съвпада с референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. Той е достатъчно дълъг, така че да позволи постигането на зрялост в изпълнението на тези функции. Той не е по-кратък от два референтни периода и може да бъде подновен.
3. Номинирането на управителния орган на мрежата се осъществява под формата на решение на Комисията след консултация с Комитета за единно небе в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и не по-късно от три месеца след приемането на настоящия регламент. Това решение включва реда и условията за номинирането, включително финансирането и условията за неговото оттегляне. Комисията оценява спазването на тези условия в края на всеки референтен период, посочен в параграф 2.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява следните функции:
а)
проектирането на европейската трасова мрежа, както е определено в приложение I;
б)
координирането на оскъдните ресурси, и по-специално:
i)
радиочестотите в рамките на авиационните честотни ленти, използвани за общо въздушно движение, както е определено в приложение II;
ii)
кодовете на транспондери на SSR, както е определено в приложение III.
Комисията може да добавя други функции за изпълнение от управителния орган на мрежата съгласно член 6, параграф 3 или параграф 4, буква в) от Регламент (ЕО) № 551/2004.
5. Управителният орган на мрежата също така изпълнява функцията за УПВД, посочена в член 6, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в Регламент (ЕС) № 255/2010.
Член 4
Задачи на управителния орган на мрежата
1. С оглед да подпомогне изпълнението на функциите, посочени в член 3, управителният орган на мрежата извършва следните задачи с цел постоянно подобряване на мрежовите операции в единното европейско небе, като допринася за постигането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, и по-специално:
а)
разработване, поддържане и прилагане на стратегически план за мрежата, посочен в член 5, в съответствие със схемата за ефективност, предвидена в Регламент (ЕС) № 691/2010 и европейския генерален план за УВД, и като се вземат под внимание съответните аеронавигационни планове на ИКАО;
б)
прецизиране на стратегическия план за мрежата чрез план за управление на мрежата, както е посочено по-нататък в член 6, като по-специално се разглеждат целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, които обхващат три- до петгодишни, годишни, сезонни, седмични и дневни периоди;
в)
разработване на интегриран проект на европейска трасова мрежа, определен в приложение I;
г)
осигуряване на централната функция за координация на радиочестоти, както се изисква съгласно член 6, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 551/2004 и е определено в приложение II към настоящия регламент;
д)
координиране на подобряването на процеса по разпределяне на кодове на транспондери на SSR, определен в приложение III;
е)
организиране на управлението и операциите на функциите и по-специално изпълнение на задълженията на централния орган за УПВД;
ж)
осигуряване на консолидиран и координиран подход към всички дейности по планиране и обслужване на мрежата, включително наблюдение и подобряване на цялостната ѝ ефективност;
з)
осигуряване на подкрепа за управление на мрежата при кризи;
и)
подпомагане на отделните оперативни заинтересовани страни при изпълнение на задълженията, които са им поверени, във внедряването на системи и процедури за управление на въздушното движение и/или аеронавигационно обслужване (УВД/АНО) в съответствие с европейския генерален план за УВД;
й)
осигуряване на подкрепа на органи, натоварени с разследването на произшествия и инциденти в гражданското въздухоплаване или с анализа на настъпването им, при поискване от тези органи; в рамките на обхвата на Регламент (ЕС) № 996/2010 на Европейския парламент и на Съвета (7);
к)
гарантиране на координация с други региони и трети държави, които не участват в дейността на управителния орган на мрежата.
2. Управителният орган на мрежата допринася за прилагането на схемата за ефективност в съответствие с Регламент (ЕС) № 691/2010.
3. С оглед изпълнение на своите задачи управителният орган на мрежата гарантира както следва:
а)
наличие, операции и споделяне на инструменти, процеси и последователни данни за подпомагане на процеса на съвместно вземане на решения на равнището на мрежата, включително, но не само системи за обработка на полетни планове и за управление на данни;
б)
улесняване и координация между оперативните заинтересовани страни и подпомагане на тези заинтересовани страни при внедряването и изпълнението на плановете и свързаните мерки за мрежата след съвместно вземане на решение;
в)
подходяща оперативна координация, както и оптимизация, оперативна съвместимост и взаимосвързаност в рамките на своята сфера на отговорност;
г)
координиране на предложения за изменение на съответните документи на ИКАО, свързани с мрежовите функции;
д)
докладване в съответствие с член 20 относно всички аспекти на оперативната ефективност, включително оскъдните ресурси;
е)
подходяща връзка с други видове транспорт.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява ad-hoc искания за информация, съвети, анализ или други подобни спомагателни задачи, свързани с различните функции, при поискване от Комисията или Агенцията.
Член 5
Стратегически план за мрежата
(1) Като насока за своята дългосрочна перспектива управителният орган на мрежата разработва, поддържа и прилага стратегически план за мрежата, който се съгласува с референтния период, предвиден в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. В него се съдържат планът и целите за ефективност за следващия референтен период и се описват бъдещите референтни периоди.
2. В стратегическия план за мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение IV.
3. Целта на стратегическия план за мрежата е постигане на целите за ефективност на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
4. Стратегическият план за мрежата се актуализира по целесъобразност.
Член 6
План за управление на мрежата
1. Управителният орган на мрежата разработва подробен план за управление на мрежата с цел изпълнение на стратегическия план за мрежата на оперативно равнище.
2. В плана за управление на мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение V.
3. Планът за управление на мрежата по-специално установява мерките за постигане на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, които обхващат три- до петгодишен, годишен, сезонен, седмичен и дневен период.
4. Планът за управление на мрежата включва военни изисквания, ако бъдат предоставени от държавите-членки.
5. Планът за управление на мрежата включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа и еквивалента за радиочестоти и кодове на транспондери на SSR.
6. В плана за управление на мрежата се установяват оперативни пречки, проблеми, мерки за подобряване и решения за отстраняване или смекчаване на трудностите.
7. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, функционалните блокове въздушно пространство и операторите на летища гарантират, че техните планове за управление са съгласувани с плана за управление на мрежата. Управителният орган на мрежата гарантира съгласуваността на плана за управление на мрежата.
8. Планът за управление на мрежата се актуализира редовно, като се вземат под внимание всички релевантни промени в нуждите и изискванията на мрежовите функции.
Член 7
Компетенции на управителния орган на мрежата
1. Без да се засягат отговорностите на държавите-членки, при изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата приема индивидуални мерки, които са резултат от процеса на съвместно вземане на решения. Страните, засегнати от тези мерки, ги прилагат.
2. Когато отговорностите на държавите-членки възпрепятстват приемането на такива индивидуални мерки, управителният орган на мрежата отнася случая до Комисията за допълнително разглеждане.
3. Освен това управителният орган на мрежата препоръчва мерки по други въпроси, когато ефективността на мрежата налага това.
4. В своята сфера на отговорност управителният орган на мрежата приема мерки, с които цели да гарантира постигането на приложимите цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 9 от Регламент (ЕС) № 691/2010.
5. Управителният орган на мрежата събира, консолидира и анализира всички релевантни данни, посочени в приложения I-VI. При поискване той предоставя тези данни на Комисията, Агенцията или органа за преглед на ефективността, предвиден в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 8
Отношения с оперативни заинтересовани страни
1. С оглед изпълнение на своите задачи за наблюдение и подобряване на цялостната ефективност на мрежата управителният орган на мрежата разработва подходящите работни споразумения, предвидени в член 15, с оперативните заинтересовани страни.
2. Оперативните заинтересовани страни гарантират, че мерките, прилагани на равнището на местни или функционални блокове въздушно пространство, са съвместими с мерките, приети на равнището на мрежата чрез процеса на съвместно вземане на решения.
3. Оперативните заинтересовани страни предоставят на управителния орган на мрежата релевантните данни, посочени в приложения I-VI, като спазват всички крайни срокове, изисквания за пълнота или изисквания за точност, договорени с управителния орган на мрежата за предаването на данни от негова страна.
4. Оперативните заинтересовани страни, засегнати от индивидуалните мерки, приети от управителния орган на мрежата съгласно член 7, параграф 1, могат да поискат преразглеждане на тези мерки в срок от пет работни дни от тяхното приемане. Искането за преразглеждане не води до временно преустановяване на индивидуалните мерки.
5. Управителният орган на мрежата потвърждава или изменя съответните мерки в срок от пет работни или, в случай на криза в мрежата, в срок от 48 часа.
Член 9
Отношения с държавите-членки
1. При изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата надлежно отчита отговорностите на държавите-членки.
2. Държавите-членки уведомяват управителния орган на мрежата, в случай че техният суверенитет и отговорности възпрепятстват приемането на индивидуални мерки съгласно член 7, параграф 1.
3. Когато дадени държави-членки са засегнати от оперативни въпроси, свързани с мрежовите функции, те участват в процеса на съвместно вземане на решения и изпълняват резултатите, договорени в този процес, на национално равнище.
Член 10
Отношения с функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите-членки гарантират тясно сътрудничество и координация между функционалния блок въздушно пространство и управителния орган на мрежата, например на равнище стратегическо планиране и тактическо управление на ежедневния поток и капацитет.
2. С оглед да се улесни оперативната взаимосвързаност между функционалните блокове въздушно пространство управителният орган на мрежата установява, в тясно сътрудничество с всички функционални блокове въздушно пространство, хармонизирани процеси, процедури и връзки, включително промени по аспекти, свързани с дейностите на управителния орган на мрежата.
3. Държавите-членки, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с мрежовите функции.
4. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с оперативни въпроси по мрежовите функции.
5. Преди установяването на функционален блок въздушно пространство държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване си сътрудничат по начин, който позволява изготвяне на консолидирани становища по аспекти, свързани с дейности на управителния орган на мрежата.
Член 11
Гражданско-военно сътрудничество
1. Управителният орган на мрежата гарантира сключването на подходящи споразумения, които позволяват и подпомагат адекватна координация с националните военни органи.
2. Държавите-членки гарантират адекватно военно участие във всички дейности, свързани с мрежовите функции.
3. Държавите-членки гарантират подходящо представяне на доставчиците на аеронавигационно обслужване за военни цели и военните ползватели на въздушното пространство във всички работни и консултативни споразумения, сключени от управителния орган на мрежата.
4. Функцията за проектиране на европейска трасова мрежа се изпълнява, без да се засягат резервациите или ограниченията на обем от въздушно пространство за изключително или специфично ползване от страна на държавите-членки. Управителният орган на мрежата насърчава и координира наличието на условни маршрути през тези области в съответствие с Регламент (ЕО) № 2150/2005 на Комисията (8).
Член 12
Общи изисквания за мрежовите функции
Управителният орган на мрежата гарантира спазване на общите изисквания за мрежовите функции, определени в приложение VI. Тези изисквания се прилагат, считано от датата на приемане на решението за номиниране, и управителният орган на мрежата ги изпълнява в срок до дванадесет месеца след тази дата.
ГЛАВА III
УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 13
Съвместно вземане на решения
1. Мрежовите функции се управляват чрез съвместно вземане на решения.
2. Процесът на съвместно вземане на решения включва:
а)
процес на консултация, предвиден в член 14;
б)
подробни работни споразумения и процеси за операции, предвидени в член 15.
3. С цел приемане на мерки, свързани с управлението на мрежовите функции и наблюдението на тяхната ефективност, управителният орган на мрежата създава управителен съвет на мрежата, предвиден в член 16.
4. Когато управителният орган на мрежата установи, че неговите действия се възпрепятстват от една или няколко страни, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 14
Процес на консултация
1. Установява се процес с цел организиране на подходяща и редовна консултация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни.
2. Консултацията е насочена към подробните работни споразумения, предвидени в член 15, стратегическия план за мрежата, плана за управление на мрежата, напредъка по изпълнение на плановете, доклади до Комисията и оперативни въпроси по целесъобразност.
3. Процесът на консултация може да варира в зависимост от естеството на конкретните мрежови функции. С оглед да се гарантира, че могат да се разглеждат регулаторни въпроси, държавите-членки участват, когато е необходимо.
4. Когато заинтересованите страни не са удовлетворени от консултацията, въпросът първо се отнася към съответното споразумение за консултация на равнището на конкретната функция. Когато на равнището на конкретната функция не може да се постигне решение на проблема, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 15
Подробни работни споразумения и процеси за операции
1. Управителният орган на мрежата разработва подробни работни споразумения и процеси за операции с цел разглеждане на аспекти на планиране и обслужване, като по-специално взема под внимание спецификата и изискванията на отделните мрежови функции, посочени в приложения I-VI.
2. Управителният орган на мрежата гарантира, че подробните работни споразумения и процеси за операции съдържат правила за уведомление на съответните заинтересовани страни.
3. При тези подробни работни споразумения и процеси за операции трябва да се зачита отделянето на предоставянето на услугата от регулаторните въпроси и да се гарантира участието на държавите-членки, когато е необходимо.
Член 16
Управителен съвет на мрежата
1. Управителният съвет на мрежата отговаря за следното:
а)
одобряване на стратегическия план за мрежата преди приемането му в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
одобряване на три- до петгодишните и годишните планове за управление на мрежата;
в)
одобряване на процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
г)
одобряване на правилника на европейското звено за координация при кризи в авиацията, предвиден в член 18, параграф 4, след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
д)
наблюдение на напредъка по прилагането на плановете и разглеждане на евентуални отклонения от първоначалните планове;
е)
наблюдение на процеса на консултация с оперативните заинтересовани страни;
ж)
наблюдение на дейностите, свързани с управлението на мрежовите функции;
з)
наблюдение на дейностите на управителния орган на мрежата, свързани с кризи в мрежата;
и)
одобряване на годишния доклад, посочен в член 20. Този доклад включва, но не е ограничен до прилагането на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
й)
разглеждане на въпроси, които не са били решени на равнището на конкретната мрежова функция;
к)
оценка дали управителният орган на мрежата разполага с подходящи компетенции, ресурси и безпристрастност за независимо извършване на задачите, които са му поверени, включително сигурност, отговорност и договорености при извънредни случаи;
л)
одобряване на годишния бюджет на управителния орган на мрежата след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
м)
одобряване на неговия процедурен правилник след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
н)
разглеждане на всякакви допълнителни въпроси, които той счита за уместни.
2. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас са, както следва:
а)
един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване от всеки функционален блок въздушно пространство, установен или в процес на установяване, като общият брой е четири гласа за всички доставчици на аеронавигационно обслужване;
б)
четирима представители на търговски и нетърговски граждански ползватели на въздушно пространство;
в)
двама представители на операторите на летища;
г)
двама представители на военните органи като доставчици на аеронавигационно обслужване и ползватели на въздушно пространство.
3. Членове на управителния съвет на мрежата са и следните лица:
а)
председателят, назначен на основание техническа компетентност и експертен опит по предложение на Комисията въз основа по-специално на предложения от членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас и след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
б)
един представител на Комисията;
в)
един представител на Евроконтрол;
г)
един представител на управителния орган на мрежата.
4. Членовете имат по един заместник.
5. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас се назначават по предложение на техните организации след получаване на положително становище от Комитета за единно небе.
6. Комисията може да назначи независими изтъкнати експерти като консултанти, които участват в личното си качество и представляват широка гама от дисциплини, обхващащи важни аспекти от мрежовите функции. Държавите, които участват в дейността на управителния орган на мрежата, предлагат кандидати за тази цел.
7. Членовете, посочени в параграф 3, букви а), б) и в), имат право да отхвърлят предложения, които оказват въздействие върху:
а)
суверенитета и отговорностите на държавите-членки, по-специално по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната, както е определено в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
съвместимостта на дейностите на управителния съвет на мрежата с междинните и крайните цели на настоящия регламент; и
в)
безпристрастността и обективността на управителния съвет на мрежата.
8. Документите, посочени в параграф 1, се приемат от управителния съвет на мрежата с обикновено мнозинство на неговите членове с право на глас.
9. Когато не може да се постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата, управителният съвет на мрежата отнася случая до Комисията за последващо действие. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 17
Роля на Комитета за единно небе
1. Управителният орган на мрежата отнася регулаторните въпроси до Комисията, а Комисията уведомява Комитета за единно небе за тях.
2. Комитетът за единно небе изразява становище по следните въпроси:
а)
номинирането на управителния орган на мрежата;
б)
назначаването на председателя на управителния съвет на мрежата;
в)
назначаването на членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас;
г)
правилника на управителния съвет на мрежата;
д)
стратегическия план за мрежата, и по-специално целите на този план на ранен етап;
е)
годишния бюджет на управителния орган на мрежата;
ж)
процедурния правилник на европейското звено за координация при кризи в авиацията;
з)
процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции.
3. Комитетът за единно небе може да консултира Комисията, когато управителният съвет на мрежата не може да постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата.
ГЛАВА IV
УПРАВЛЕНИЕ НА КРИЗИ В МРЕЖАТА
Член 18
Създаване на европейско звено за координация при кризи в авиацията
1. Управлението на кризи в мрежата се подпомага от създаването на европейско звено за координация при кризи в авиацията (EACCC).
2. Постоянните членове на EACCC се състоят от един представител на държавата-членка, упражняваща председателството на Съвета, един представител на Комисията, един представител на Агенцията, един представител на Евроконтрол, един представител на военните органи, един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване, един представител на летищата и един представител на ползвателите на въздушното пространство.
3. Съставът на EACCC може да се допълва от експерти в конкретни случаи в зависимост от конкретната криза.
4. EACCC подготвя своя процедурен правилник за приемане от управителния съвет на мрежата.
5. Управителният орган на мрежата предоставя ресурсите, необходими за създаването и дейността на EACCC.
Член 19
Отговорности на управителния орган на мрежата и на EACCC
1. Управителният орган на мрежата, съвместно с членовете на ЕАССС, отговаря за активиране и деактивиране на EACCC.
2. С подкрепата на EACCC управителният орган на мрежата отговаря за следното:
а)
координиране на управлението на реакцията по отношение на кризата в мрежата в съответствие с правилника на EACCC, което включва тясно сътрудничество със съответните структури в държавите-членки;
б)
подпомагане на привеждането в действие и координирането на плановете за извънредни случаи на равнището на държавите-членки;
в)
прецизиране на смекчаващи мерки на равнището на мрежата с цел гарантирано осигуряване на навременна реакция на такива кризисни ситуации в мрежата, така че да се защити и гарантира постоянно и безопасно обслужване на мрежата. За тази цел управителният орган на мрежата:
i)
осъществява 24-часово наблюдение на ситуацията в мрежата по отношение на кризи в мрежата;
ii)
гарантира ефективно управление и съобщаване на информация чрез разпространението на точни, навременни и съгласувани данни за подпомагане на прилагането на принципите и процесите за управление на риска в рамките на процесите на вземане на решения;
iii)
улеснява организираното събиране и централизираното съхранение на тези данни;
г)
изтъкване, когато е необходимо, пред Комисията, Агенцията или държавите-членки на възможности за допълнително подпомагане на смекчаването на кризата, включително свързване с оператори на други видове транспорт, които могат да идентифицират и осъществят междумодални решения;
д)
наблюдение на и докладване относно възстановяването и устойчивостта на мрежата.
ГЛАВА V
НАБЛЮДЕНИЕ, ДОКЛАДВАНЕ И НАДЗОР
Член 20
Наблюдение и докладване
1. Управителният орган на мрежата установява процес на постоянно наблюдение на:
а)
ефективността на оперативната мрежа;
б)
предприетите мерки и постигнатата в резултат на това ефективност от оперативните заинтересовани страни и държавите;
в)
ефективността и ефикасността на всяка от функциите, обхванати от настоящия регламент.
2. При постоянното наблюдение се идентифицират всички евентуални отклонения от стратегическия план за мрежата и плановете за управление на мрежата. Оперативните заинтересовани страни подпомагат управителния орган на мрежата в тази задача, извършвайки определени действия, включващи също така, но не ограничени до предоставянето на данни.
3. Управителният орган на мрежата ежегодно представя доклад на Комисията и Агенцията относно предприетите мерки за изпълнение на своите задачи. В доклада се разглеждат отделните мрежови функции, както и общата ситуация на мрежата и докладът е тясно свързан със съдържанието на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 21
Надзор на управителния орган на мрежата
Комисията, подпомагана от Агенцията по въпроси, свързани с безопасността, гарантира осъществяването на надзор върху управителния орган на мрежата, по-специално във връзка с изискванията, които се съдържат в настоящия регламент и други части от законодателството на Съюза. Комисията докладва ежегодно на Комитета за единно небе или по специално поискване.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 22
Отношения с трети държави
Трети държави заедно с техни оперативни заинтересовани страни могат да участват в дейността на управителния орган на мрежата.
Член 23
Финансиране на управителния орган на мрежата
Държавите-членки предприемат необходимите мерки за финансирането на мрежовите функции, поверени на управителния орган на мрежата, въз основа на такси за аеронавигационно обслужване. Управителният орган на мрежата установява своите разходи по прозрачен начин.
Член 24
Отговорност
Управителният орган на мрежата организира осигуряването на покритие на отговорността, свързана с изпълнението на неговите задачи. Използваният метод за осигуряване на покритие е подходящ от гледна точка на съответните потенциални загуби и щети, като се взема предвид правният статут на управителния орган на мрежата и равнището на достъпно търговско застрахователно покритие.
Член 25
Преглед
Комисията извършва преглед на ефективността на изпълнението на мрежовите функции най-късно до 31 декември 2013 г. и на редовни интервали след това, като надлежно отчита референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 26
Изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010
Регламент (ЕС) № 691/2010 се изменя, както следва:
1.
В член 3, параграф 3 се добавя следната буква м):
„м)
оценката на плана за ефективност на управителния орган на мрежата, включително неговата съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.“
2.
Вмъква се следният член 5а:
„Член 5а
Управителен орган на мрежата
1. Управителният орган на мрежата, създаден с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията (9), извършва следните задачи във връзка със схемата за ефективност:
а)
подпомага Комисията, като предоставя релевантна информация за изготвянето на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, преди референтните периоди и за наблюдение по време на референтния период. Управителният орган на мрежата по-специално насочва вниманието на Комисията към всеки съществен и устойчив спад на оперативната ефективност;
б)
в съответствие с член 20, параграф 5 предоставя достъп на Комисията до всички данни, посочени в приложение IV;
в)
подпомага държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване да постигнат своята цел за ефективност по време на референтните периоди;
г)
изготвя план за ефективност, който се приема като част от стратегическия план за мрежата преди началото на всеки референтен период. Този план за ефективност е общественодостъпен и съдържа:
i)
цел за ефективност по отношение на околната среда, съгласувана с целта за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
ii)
цели за ефективност за други ключови области на ефективност, съгласувани с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
iii)
описание на планираните действия за постигане на целите; и
iv)
при необходимост или ако бъде решено от Комисията, допълнителни ключови показатели за ефективност и цели.
3.
В член 17 се вмъква следният параграф 2a:
„2а. Комисията осъществява наблюдение на прилагането на плана за ефективност на управителния орган на мрежата. Ако целите не бъдат изпълнени в рамките на референтния период, Комисията предприема подходящи мерки, определени в плана за ефективност, с оглед коригиране на ситуацията. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност.“
(4)
В приложение III точки 3 и 4 се заменят със следното:
„3. Околна среда
Съставяне на трасета: неприложимо през първия референтен период. През втория референтен период - оценка на процеса на съставянето на трасета, който е използван в плана за ефективност, и неговата съгласуваност с процеса за разработване на план за подобряване на европейската трасова мрежа, разработен от управителния орган на мрежата.
4. Капацитет
Ниво на закъснения: сравнение на очакваното ниво на закъснения на УПВД по маршрута, използвано в плановете за ефективност, с референтна стойност, предоставена от Евроконтрол посредством процеса на планиране на капацитета и в плана за управление на мрежата от управителния орган на мрежата.“
Член 27
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 юли 2011 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 677/2011,
annettu 7 päivänä heinäkuuta 2011,
ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan,
ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus) 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 551/2004 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 551/2004 tavoitteena on tukea vaiheittain aiempaa yhtenäisemmän toiminnallisen ilmatilan periaatetta yhteisen liikennepolitiikan osana ja vahvistaa yhteiset suunnittelu- ja hallintamenettelyt, joilla varmistetaan ilmaliikenteen hallinnan tehokas ja turvallinen toiminta. Verkkotoiminnoilla olisi pyrittävä tukemaan aloitteita kansallisella tasolla ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla.
(2)
Verkkotoimintojen olisi oltava yleishyödyllinen palvelu, jota harjoitetaan Euroopan ilmailuverkoston hyväksi ja joka myötävaikuttaa lentoliikennejärjestelmän kestävään kehitykseen varmistamalla toimintojen vaaditun suorituskyvyn, yhteensopivuuden ja koordinoinnin, mukaan lukien toiminnot, joilla pyritään varmistamaan niukkojen resurssien paras mahdollinen hyödyntäminen.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 551/2004 mukainen Euroopan reittiverkon suunnittelu ja niukkojen resurssien koordinointi ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden omaa ilmatilaansa koskevaan suvereniteettiin eikä jäsenvaltioiden sellaisiin tarpeisiin, jotka liittyvät yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen ja puolustuskysymyksiin, siten kuin asetuksessa (EY) N:o 549/2004 säädetään.
(4)
Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä (radiotaajuuspäätös) 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 676/2002/EY (3) vahvistetaan mainitun alan toimintaperiaatteet ja oikeudellinen kehys.
(5)
Olisi perustettava puolueeton ja toimivaltainen elin (verkon hallinnoija), joka vastaa asetuksessa (EY) N:o 551/2004 säädettyjen verkkotoimintojen toteuttamiseksi tarvittavista toiminnoista.
(6)
Euroopan reittiverkko olisi suunniteltava siten, että reititys voidaan optimoida portilta portille -näkökulmasta lennon kaikissa vaiheissa, ottaen erityisesti huomioon lentojen tehokkuuden ja ympäristönäkökohdat.
(7)
Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja Eurocontrolin reittisuunnittelun, taajuuksien ja toisiotutkakoodien hallinnointiin liittyvä työ on tunnustettua ja sitä pitäisi käyttää pohjana optimoitaessa verkon kehittämistä ja toimintaa unionin tasolla.
(8)
Reittisuunnittelun, taajuuksien ja toisiotutkakoodien hallinnointia koskevia jäsenvaltioiden velvollisuuksia ICAOta kohtaan olisi kunnioitettava ja ne olisi toteutettava tehokkaammin verkon osalta verkon hallinnoijan koordinoimana ja hänen tuellaan.
(9)
Radiotaajuuksien varaaminen tapahtuu Kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) puitteissa. Jäsenvaltioiden vastuulla on tuoda esiin siviili-ilmailun vaatimukset ja sitten käyttää yleiseen ilmaliikenteeseen osoitettuja resursseja optimaalisella tavalla.
(10)
ICAO on laatinut toisiotutkakoodi- ja radiotaajuustoimintoja koskevaa ohjeistusta ja ylläpitää ICAOn Euroopan alueella yleisen ilmaliikenteen tarkoituksiin jaettujen taajuuksien rekisteröintijärjestelmää, nykyisin Eurocontrolin avustuksella.
(11)
Asetuksessa (EY) N:o 551/2005 edellytetään yksityiskohtaisten täytäntöönpanosääntöjen hyväksymistä, jotta prosesseja ja menettelyjä voidaan koordinoida ja yhdenmukaistaa ilmaliikenteen taajuuksien hallinnan tehostamiseksi ja jotta voidaan koordinoida taajuustarpeiden varhaista tunnistamista ja ratkaisemista verkoston suunnittelun ja toiminnan tukemiseksi.
(12)
Koska ilmaliikennevirtojen säätely (ATFM) on keskeinen osa verkkotoimintoja, on varmistettava asianmukainen yhteys ilmaliikennevirtojen säätelyä koskevista yhteisistä säännöistä 25 päivänä maaliskuuta 2010 annettuun komission asetukseen (EU) N:o 255/2010 (4).
(13)
Verkonhallinnan tehokkuus riippuu verkkotoimintojen välittömästä aloittamisesta, ja jäsenvaltiot ovat jo antaneet ilmaliikennevirtojen säätelyn Eurocontrolin tehtäväksi.
(14)
Erilaisten verkkotoimintojen koordinointi on hyödyllistä antaa yhden elimen tehtäväksi, jotta verkon tasolla voidaan kehittää johdonmukaisia lyhyen ja pitkän aikavälin optimointiratkaisuja, jotka vastaavat suorituskykytavoitteita. Verkkotoiminnoista kuitenkin huolehtisi verkon hallinnoija ja ne toteutettaisiin jäsenvaltioiden ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla tässä asetuksessa vahvistettujen vastuiden mukaisesti.
(15)
Verkon hallinnoijan olisi oltava osallisena jäsenvaltioiden tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen ilmaliikenteen hallintaan liittyvissä suunnitelmissa ja toimissa ja niiden toteutuksessa, varsinkin jos voidaan olettaa, että niillä on tai tulee todennäköisesti olemaan merkittävä vaikutus verkon suorituskykyyn.
(16)
Eyjafjallajökull-tulivuoren purkaukseen liittyvät tapahtumat huhtikuussa 2010 osoittivat, että on tarpeellista perustaa keskitetty yksikkö, joka voi koordinoida lieventävien toimenpiteiden hallinnointia paikallisella, alueellisella ja verkon tasolla, jotta ilmailuun vaikuttaviin tuleviin kriisitilanteisiin voidaan vastata viipymättä.
(17)
Verkkotoimintoja ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla toteutettuja toimia olisi koordinoitava keskenään.
(18)
Sidosryhmiä olisi kuultava asianmukaisesti kansallisella, toiminnallisten ilmatilan lohkojen ja verkon tasolla.
(19)
Koska lentoasemat ovat verkon saapumis- ja poistumispisteitä ja vaikuttavat siten olennaisesti verkon yleiseen suorituskykyyn, verkkotoimintojen olisi sen vuoksi oltava unionin lentoasemien kapasiteetin seurantaryhmän kautta yhteydessä maakoordinaattoreina toimiviin lentoaseman pitäjiin, jotta maakapasiteetti voidaan optimoida ja siten parantaa verkon yleistä kapasiteettia.
(20)
Verkkotoimintojen toteuttaminen ei saisi rajoittaa lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 (5) soveltamista.
(21)
Sotilasoperaatioiden tehokkuus huomioon ottaen siviili- ja sotilasalan yhteistyö ja koordinaatio on välttämätöntä vaadittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaikka operatiivisen lentoliikenteen puitteissa toteutettavien sotilaallisten operaatioiden ja sotilaskoulutuksen sisältöön, laajuuteen tai toteuttamiseen liittyvät päätökset eivät kuulu unionin toimivaltaan, on tärkeää ottaa huomioon näiden toimien ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien toimien väliset rajapinnat turvallisuuden ja molemminpuolisen tehokkuuden varmistamiseksi.
(22)
Verkkotoiminnot eivät saisi rajoittaa asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 artiklan soveltamista, joiden tarkoituksena on keskeisten turvallisuus- tai puolustusetujen suojaaminen, eikä asetuksen (EY) N:o 551/2004 7 artiklassa säädetyn ilmatilan joustavan käytön soveltamista.
(23)
Verkkotoiminnot olisi tarjottava kustannustehokkaalla tavalla välttäen erityisesti toimien päällekkäisyyttä, ja näin olisi mahdollistettava näiden toimintojen tarjoaminen jäsenvaltioissa tämän asetuksen puitteissa taloudellisilla ja henkilöstöresursseilla, jotka ovat alhaisemmat tai korkeintaan yhtä suuret kuin tilanteessa, joka vallitsi ennen verkon hallinnoijan nimittämistä.
(24)
Komission olisi varmistettava verkon hallinnoijan asianmukainen valvonta.
(25)
Verkkotoimintoja koskevien turvallisuusvaatimusten olisi vastattava lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevia Euroopan lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’virasto’, vaatimuksia. Näistä vaatimuksista samoin kuin turvallisuusvalvontaa koskevista vaatimuksista olisi säädettävä.
(26)
Kolmansien maiden huomioon ottaminen ja osallisuus verkkotoimintojen perustamisessa ja toteuttamisessa myötävaikuttaisi yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan yleiseurooppalaiseen ulottuvuuteen.
(27)
Verkkotoimintoja voidaan laajentaa asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan mukaisesti.
(28)
Verkkotoimintojen toteuttamiselle olisi asetettava erityiset suorituskykytavoitteet, jotka edellyttävät lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 2096/2005 muuttamisesta 29 päivänä heinäkuuta 2010 annetun komission asetuksen (EU) N:o 691/2010 (6) muuttamista. Kyseisiä erityisiä suorituskykytavoitteita voidaan kehittää edelleen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän toteuttamisesta saatujen käytännön kokemusten perusteella.
(29)
Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 691/2010 olisi muutettava.
(30)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan mukaisesti, jotta voidaan mahdollistaa ilmatilan optimaalinen käyttö yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa ja varmistaa, että ilmatilan käyttäjät voivat valita haluamansa reitin siten, että ilmatila ja lennonvarmistuspalvelut ovat mahdollisimman tehokkaasti käytettävissä.
2. Verkonhallinnan toteuttamiseksi tätä asetusta sovelletaan erityisesti jäsenvaltioihin, Euroopan lentoturvallisuusvirastoon (virasto), ilmatilan käyttäjiin, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, lentoasemien pitäjiin, lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattoreihin ja toiminnallisiin organisaatioihin kansallisella tasolla ja toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla.
3. Asetuksen (EY) N:o 551/2004 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja rajoittamatta kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan Chicagon yleissopimuksen 3 artiklan mukaista valtion ilma-alusten toimintaa, jäsenvaltioiden on sovellettava tätä asetusta niiden vastuulle asetetussa ilmatilassa ICAOn EUR- ja AFI-alueilla.
4. Asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 artiklan mukaisesti tämä asetus ei estä jäsenvaltiota soveltamasta toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen keskeisten turvallisuus- tai puolustusetujen suojaamiseksi.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklan määritelmiä.
Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan
1.
’lentoaseman pitäjällä’ asetuksen (ETY) N:o 95/93 2 artiklan j alakohdassa määriteltyä ’lentoaseman hallintoelintä’;
2.
’lentoaseman lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattorilla’ asetuksen (ETY) N:o 95/93 mukaisesti koordinoiduille lentoasemille perustettua tehtävää;
3.
’ilmatilan suunnittelulla’ prosessia, jolla pyritään edistämään verkkoon liittyvien suorituskykytavoitteiden saavuttamista ja vastaamaan ilmatilan käyttäjien tarpeisiin sekä varmistamaan saavutettu turvallisuuden taso tai kohottamaan sitä ja kasvattamaan ilmatilan kapasiteettia ja ympäristötehokkuutta kehittämällä ja ottamalla käyttöön edistyneitä navigointivalmiuksia ja -tekniikoita, parantamalla reittiverkkoja ja niihin liittyvää sektorijakoa sekä optimoimalla ilmatilan rakenteita ja kapasiteettia vahvistavia ilmaliikenteen hallintamenetelmiä;
4.
’ilmatilan varaamisella’ sitä, että laajuudeltaan määritelty ilmatila on tilapäisesti varattu ilmatilan käyttäjäryhmien yksinomaiseen tai erityiseen käyttöön;
5.
’ilmatilarajoituksella’ laajuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, jossa vaihtelevasti määräaikoina saatetaan harjoittaa ilma-alusten lentoturvallisuuden vaarantavaa toimintaa (vaara-alue); tai valtion maa-alueiden tai sen aluevesien yläpuolella olevaa laajuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, jossa ilma-alusten lentämistä on rajoitettu tiettyjen erityisehtojen mukaisesti (rajoitusalue); tai valtion maa-alueiden tai sen aluevesien yläpuolella olevaa laajuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, jossa ilma-alusten lentäminen on kielletty (kieltoalue);
6.
’ilmatilan rakenteella’ tietynlaajuista ilmatilaa, joka on suunniteltu ilma-alusten turvallisen ja optimaalisen toiminnan varmistamiseksi;
7.
’ilmatilan käytöllä’ tapaa, jolla ilmatilaa käytetään operatiivisesti;
8.
’ilmatilan käyttäjien edustajalla’ kaikkia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka edustavat yhtä tai useampaa lennonvarmistuspalvelujen käyttäjäryhmää;
9.
’ilmailun taajuusalueella’ ITU:n radio-ohjesäännön taajuusjakotaulukkoon merkittyä tiettyä taajuusaluetta, jolla taajuudet on varattu yleisen ilmaliikenteen tarkoituksiin;
10.
’lennonjohtosektorilla’ laajuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, josta määrätyllä lennonjohtajalla (lennonjohtajilla) on lennonjohtovastuu määrättynä aikana;
11.
’ilmaliikenteen hallinnan palvelun reitillä, ATS-reitillä’ ilmatilan rakenteen määriteltyä osaa, joka on suunniteltu ohjaamaan liikennevirta ilmaliikennepalvelujen tarjoamisen edellyttämällä tavalla;
12.
’siviili- ja sotilastoiminnan yhteensovittamisella’ siviili- ja sotilasviranomaisten ja ilmaliikenteen hallinnan osatekijöiden vuorovaikutusta, joka on tarpeen ilmatilan turvallisen, tehokkaan ja sopusointuisen käytön varmistamiseksi;
13.
’ehdollisella reitillä (CDR)’ ATS-reittiä, joka on käytettävissä lennon suunnitteluun ja toteutukseen ainoastaan erityisehdoin;
14.
’yhteistyöhön perustuvalla päätöksenteolla’ prosessia, jossa päätökset tehdään jatkuvassa vuorovaikutuksessa jäsenvaltioiden, operatiivisten sidosryhmien ja tarvittaessa muiden toimijoiden kanssa ja näitä kuullen;
15.
’verkkokriisillä’ tilaa, jossa lennonvarmistuspalveluja ei voida tarjota vaaditulla tasolla, mikä johtaa verkon kapasiteetin merkittävään alenemiseen, tai merkittävää epätasapainoa verkon kapasiteetin ja kysynnän välillä taikka yhdessä tai useammassa verkon osassa epätavallisen tai ennakoimattoman tilanteen seurauksena esiintyviä vakavia tiedonkulkuongelmia;
16.
’Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelmalla’ verkon hallinnoijan yhteistoiminnassa operatiivisten sidosryhmien kanssa laatimaa suunnitelmaa, johon sisältyvät sen reittiverkon suunnitteluun liittyvien operatiivisten toimien tulokset lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä verkon strategiasuunnitelman yleisten suuntaviivojen mukaisesti;
17.
’vapaiden reittien ilmatilalla’ määrättyä ilmatilaa, jossa käyttäjät voivat suunnitella reittinsä vapaasti saapumispisteen ja poistumispisteen välillä ATS-reittiverkkoa käyttämättä;
18.
’taajuusjaolla’ jäsenvaltion antamaa lupaa käyttää radiotaajuutta tai radiotaajuuskanavaa tietyin edellytyksin;
19.
’vaikutuksella verkkoon’ liitteessä II vahvistetun radiotaajuustoiminnon yhteydessä tilannetta, jossa radiotaajuuden jakaminen heikentää verkon yhden tai useamman jaetun radiotaajuuden toimintaa taikka estää tai keskeyttää sen tai haittaa ilmailun taajuusalueiden optimaalista käyttöä tämän asetuksen soveltamisalalla;
20.
’useilla reittivaihtoehdoilla’ ilmatilan käyttäjän mahdollisuutta käyttää useampaa kuin yhtä reititysvaihtoehtoa ATS-reittiverkossa;
21.
’kolmansilla mailla’ maita, jotka eivät ole unionin jäsenvaltioita ja jotka ovat Eurocontrolin jäseniä tai ovat tehneet unionin kanssa sopimuksen yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisesta tai osallistuvat toiminnalliseen ilmatilan lohkoon;
22.
’verkon hallinnoijalla’ asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan mukaisesti perustettua elintä, joka hoitaa mainitussa artiklassa ja tässä asetuksessa vahvistettuja tehtäviä;
23.
’verkon operaatiosuunnitelmalla’ verkon hallinnoijan yhteistoiminnassa operatiivisten sidosryhmien kanssa laatimaa suunnitelmaa sen operatiivisten toimien organisoimiseksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä verkon strategiasuunnitelman yleisten suuntaviivojen mukaisesti. Euroopan reittiverkon suunnittelua (ERDN) koskevaan verkon operaatiosuunnitelman osaan sisältyy Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma;
24.
’verkon strategiasuunnitelmalla’ verkon hallinnoijan eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman mukaisesti yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden ja operatiivisten sidosryhmien kanssa laatimaa suunnitelmaa, jossa määritellään verkon toiminnan ja sen pitkän aikavälin kehittämisen yleiset suuntaviivat;
25.
’toiminnallisella organisaatiolla’ organisaatiota, joka on vastuussa ilmaliikenne-, viestintä-, lennonvarmistus- tai valvontapalveluja tukevien teknisten palvelujen tarjoamisesta;
26.
’operatiivisilla vaatimuksilla’ turvallisuuteen, kapasiteettiin ja tehokkuuteen liittyviä verkon vaatimuksia;
27.
’operatiivisilla sidosryhmillä’ ilmatilan siviili- ja sotilaskäyttäjiä, siviili- ja sotilasilmailun lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia, lentoasemien pitäjiä, lentoasemien lähtö- ja saapumisaikojen koordinaattoreita ja toiminnallisia organisaatioita sekä kaikkia muita sidosryhmiä, joilla katsotaan olevan merkitystä yksittäisten toimintojen kannalta;
28.
’sektorikonfiguraatiolla’ sellaisten sektorien yhdistelmää, jotka voivat rakenteensa puolesta parhaiten täyttää operatiiviset ja ilmatilan käytettävyyteen liittyvät vaatimukset;
29.
’käyttäjän pyytämällä reitillä’ haluttua reittiä, jonka lentotoiminnan harjoittajat ovat ilmatilan suunnitteluvaiheessa ilmoittaneet vastaavan niiden tarpeita.
II LUKU
VERKKOTOIMINTOJEN ORGANISOINTI JA HALLINNOINTI
3 artikla
Verkon hallinnoijan perustaminen
1. Asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklassa ja tämän asetuksen liitteissä säädettyjen toimintojen toteuttamiseksi tarvittavia tehtäviä suorittamaan on perustettava puolueeton ja toimivaltainen elin, verkon hallinnoija.
2. Verkon hallinnoijan toimikauden pituuden on vastattava asetuksen (EU) N:o 691/2010 7 artiklan 1 kohdassa säädettyjä suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän viiteajanjaksoja. Sen on oltava riittävän pitkä, jotta näiden toimintojen toteuttamisessa voidaan saavuttaa toimintavarmuus. Toimikauden on oltava pituudeltaan vähintään kaksi viiteajanjaksoa, ja se voidaan uusia.
3. Verkon hallinnoija nimitetään komission päätöksellä sen jälkeen kun yhtenäisen ilmatilan komiteaa on kuultu asetuksen (EU) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen hyväksymisestä. Mainittuun päätökseen on sisällyttävä nimitystä koskevat ehdot ja edellytykset, mukaan lukien rahoitus ja nimityksen peruuttamista koskevat ehdot. Komissio arvioi näiden ehtojen noudattamista kunkin 2 kohdassa tarkoitetun viiteajanjakson lopussa.
4. Verkon hallinnoija toteuttaa seuraavia toimintoja:
a)
Euroopan reittiverkon suunnittelu liitteen I mukaisesti;
b)
niukkojen resurssien koordinointi, koskien erityisesti
i)
yleisessä ilmaliikenteessä käytettyjen ilmailun taajuusalueiden radiotaajuuksia liitteen II mukaisesti;
ii)
liitteessä III vahvistettuja toisiotutkakoodeja.
Komissio voi antaa verkon hallinnoijalle muita tehtäviä asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan 3 kohdan tai 4 kohdan c alakohdan mukaisesti.
5. Verkon hallinnoijan on toteutettava myös asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan 6 kohdassa ja asetuksessa (EU) N:o 255/2010 tarkoitettu ilmaliikennevirtojen säätelytoiminto.
4 artikla
Verkon hallinnoijan tehtävät
1. Edellä 3 artiklassa lueteltujen toimintojen toteuttamisen tueksi verkon hallinnoijan on huolehdittava seuraavista tehtävistä, jotta verkkotoimintoja voidaan jatkuvasti kehittää yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa ja siten edesauttaa asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädettyjen Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden saavuttamista. Verkon hallinnoijan tehtävänä on erityisesti
a)
laatia 5 artiklassa eritelty verkon strategiasuunnitelma ja pitää se ajan tasalla ja toteuttaa se asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädetyn suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman mukaisesti ja ottaen huomioon merkitykselliset ICAOn lennonvarmistussuunnitelmat;
b)
toteuttaa verkon strategiasuunnitelma käytännössä 6 artiklassa eritellyn verkon operaatiosuunnitelman avulla, jossa käsitellään erityisesti 3-5 vuoden, vuoden, kauden, viikon tai päivän ajanjaksoa koskevia Euroopan unionin laajuisia suorituskykytavoitteita;
c)
kehittää yhtenäistä Euroopan reittiverkon suunnittelua liitteen I mukaisesti;
d)
koordinoida radiotaajuuksia asetuksen (EY) N:o 551/2004 6 artiklan 4 kohdan b alakohdassa vaaditulla tavalla ja tämän asetuksen liitteen II mukaisesti;
e)
koordinoida toisiotutkakoodien jakamisprosessin parantamista liitteen III mukaisesti;
f)
organisoida toimintojen hallinnointi ja toteuttaminen ja huolehtia erityisesti keskitetyt ATFM-yksikön velvollisuuksista;
g)
soveltaa kokonaisvaltaista ja koordinoitua lähestymistapaa kaikkiin verkon suunnittelu- ja operatiivisiin toimiin, mukaan lukien sen yleisen suorituskyvyn seuranta ja parantaminen;
h)
avustaa verkkokriisien hallinnassa;
i)
tukea erilaisia operatiivisia sidosryhmiä ilmaliikenteen hallinnan ja/tai lennonvarmistuspalvelujen järjestelmien ja menettelyjen käyttöönottoon liittyvien velvoitteiden täyttämisessä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman mukaisesti;
j)
avustaa yksiköitä, joiden tehtävänä on siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinta tai poikkeamien analysointi, kyseisten yksiköiden pyytämällä tavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 996/2010 (7) soveltamisalaan kuuluvissa asioissa;
k)
varmistaa koordinointi sellaisten muiden alueiden ja kolmansien maiden kanssa, jotka eivät osallistu verkon hallinnoijan työhön.
2. Verkon hallinnoijan on edesautettava suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän toteuttamista asetuksen (EU) N:o 691/2010 mukaisesti.
3. Tehtäviensä toteuttamiseksi verkon hallinnoijan on varmistettava
a)
työvälineiden ja prosessien saatavuus, toiminta ja jakaminen sekä johdonmukaisten tietojen saatavuus ja jakaminen yhteistyöhön perustuvan päätöksentekoprosessin tukemiseksi verkon tasolla, mukaan lukien muun muassa lentosuunnitelmien käsittelyjärjestelmät ja tiedonhallintajärjestelmät;
b)
operatiivisten sidosryhmien yhteistoiminnan helpottaminen ja koordinointi ja näiden sidosryhmien tukeminen suunnitelmien ja niihin liittyvien verkkotoimenpiteiden käyttöönotossa ja toteutuksessa yhteistyöhön perustuvan päätöksenteon jälkeen;
c)
asianmukainen operatiivinen koordinointi sekä optimointi, yhteentoimivuus ja yhteenliitettävyys vastuualueellaan;
d)
verkkotoimintoihin liittyviä ICAOn asiakirjoja koskevien muutosehdotusten koordinointi;
e)
20 artiklan mukainen raportointi kaikista operatiivisen suorituskyvyn osatekijöistä, mukaan lukien niukat resurssit;
f)
asianmukainen yhteydenpito muiden liikennemuotojen edustajiin.
4. Verkon hallinnoijan on vastattava eri toimintoihin liittyviin satunnaisiin tietopyyntöihin ja avunantoa, analysointia ja muita vastaavia lisätehtäviä koskeviin pyyntöihin komission tai viraston pyynnöstä.
5 artikla
Verkon strategiasuunnitelma
1. Toimintansa ohjaamiseksi pitkällä aikavälillä verkon hallinnoijan on laadittava verkon strategiasuunnitelma, pidettävä se ajan tasalla ja toteuttava se. Suunnitelma on sovitettava yhteen asetuksen (EU) N:o 691/2010 7 artiklan 1 kohdassa säädettyjen viiteajanjaksojen kanssa. Siihen on sisällyttävä suorituskykysuunnitelma ja -tavoitteet seuraavalle viiteajanjaksolle ja siinä on hahmoteltava tulevien viiteajanjaksojen näkymiä.
2. Verkon strategiasuunnitelmassa on annettava liitteessä IV vahvistetut tiedot.
3. Verkon strategiasuunnitelman avulla on pyrittävä saavuttamaan verkkotoiminnoille asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädetyt suorituskykytavoitteet.
4. Verkon strategiasuunnitelma on päivitettävä tarpeen mukaan.
6 artikla
Verkon operaatiosuunnitelma
1. Verkon strategiasuunnitelman toteuttamiseksi operatiivisella tasolla verkon hallinnoijan on laadittava verkon operaatiosuunnitelma.
2. Verkon operaatiosuunnitelmassa on annettava liitteessä V vahvistetut tiedot.
3. Verkon operaatiosuunnitelmassa on vahvistettava toimenpiteitä erityisesti 3-5 vuoden, vuoden, kauden, viikon tai päivän ajanjaksoa koskevien asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädettyjen Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi.
4. Verkon operaatiosuunnitelmaan on sisällyttävä sotilasilmailun vaatimukset, jos jäsenvaltiot sitä edellyttävät.
5. Verkon operaatiosuunnitelmaan on sisällyttävä Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelma ja vastaava suunnitelma radiotaajuuksia ja toisiotutkakoodeja varten.
6. Verkon operaatiosuunnitelmassa on yksilöitävä operatiiviset rajoitukset, pullonkaulat, parannustoimenpiteet sekä korjaavat tai lieventävät ratkaisut.
7. Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, toiminnallisten ilmatilan lohkojen ja lentoasemien pitäjien on varmistettava, että niiden operaatiosuunnitelmat ovat linjassa verkon operaatiosuunnitelman kanssa. Verkon hallinnoijan on varmistettava verkon operaatiosuunnitelman johdonmukaisuus.
8. Verkon operaatiosuunnitelma on päivitettävä säännöllisesti ottaen huomioon verkkotoimintoihin liittyvissä tarpeissa ja vaatimuksissa tapahtunut kehitys.
7 artikla
Verkon hallinnoijan toimivalta
1. Verkon hallinnoijan on tehtäviään suorittaessaan hyväksyttävä yksittäisiä toimenpiteitä yhteistyöhön perustuvan päätöksentekoprosessin tuloksena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvollisuuksia. Osapuolten, joita toimenpiteet koskevat, on toteutettava ne.
2. Jos jäsenvaltioiden velvollisuudet estävät tällaisten yksittäisten toimenpiteiden hyväksymisen, verkon hallinnoijan on annettava tällaiset tapaukset komission käsiteltäviksi.
3. Verkon hallinnoijan on suositeltava toimenpiteitä myös muissa verkon suorituskyvyn kannalta olennaisissa kysymyksissä.
4. Verkon hallinnoijan on toteutettava vastuualueellaan toimenpiteitä, joilla pyritään varmistamaan asetuksen (EU) N:o 691/2010 9 artiklassa tarkoitettujen sovellettavien Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden saavuttaminen.
5. Verkon hallinnoijan on kerättävä, yhdistettävä ja analysoitava kaikki liitteissä I-VI yksilöidyt merkitykselliset tiedot. Sen on toimitettava tiedot pyynnöstä komissiolle, virastolle tai asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädetylle suorituskyvyn tarkastuselimelle.
8 artikla
Suhteet operatiivisiin sidosryhmiin
1. Toteuttaakseen verkon suorituskyvyn seurantaan ja parantamiseen liittyvät tehtävänsä verkon hallinnoijan on kehitettävä 15 artiklassa säädetyt asianmukaiset työjärjestelyt operatiivisten sidosryhmien kanssa.
2. Operatiivisten sidosryhmien on varmistettava, että paikallisella tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla toteutetut toimenpiteet sopivat yhteen toimenpiteiden kanssa, joita on hyväksytty verkon tasolla yhteistyöhön perustuvan päätöksentekoprosessin kautta.
3. Operatiivisten sidosryhmien on toimitettava verkon hallinnoijalle liitteissä I-VI luetellut merkitykselliset tiedot noudattaen verkon hallinnoijan kanssa sovittuja määräaikoja ja tietojen täydellisyyttä tai tarkkuutta koskevia vaatimuksia.
4. Operatiiviset sidosryhmät, joita verkon hallinnoijan 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksymät yksittäiset toimenpiteet koskevat, voivat pyytää tällaisten toimenpiteiden uudelleentarkastelua viiden työpäivän kuluessa niiden hyväksymisestä. Uudelleentarkastelua koskeva pyyntö ei keskeytä yksittäisiä toimenpiteitä.
5. Verkon hallinnoijan on vahvistettava toimenpiteet tai muutettava niitä viiden työpäivän kuluessa tai 48 tunnin kuluessa, jos kyse on verkkokriisistä.
9 artikla
Suhteet jäsenvaltioihin
1. Verkon hallinnoijan on tehtäviään suorittaessaan otettava asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden velvollisuudet.
2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava verkon hallinnoijalle, jos niiden suvereniteetti tai velvollisuudet estävät yksittäisten toimenpiteiden hyväksymisen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Kun jäsenvaltiot osallistuvat verkkotoimintoihin liittyvien operatiivisten kysymysten käsittelyyn, ne ovat osa yhteistyöhön perustuvaa päätöksentekoprosessia ja niiden on pantava täytäntöön prosessissa sovitut tulokset kansallisella tasolla.
10 artikla
Suhteet toiminnallisiin ilmatilan lohkoihin
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava tiivis yhteistyö ja koordinointi toiminnallisen ilmatilan lohkon ja verkon hallinnoijan välillä, muun muassa strategisen suunnittelun tasolla ja taktisessa päivittäisten virtojen ja kapasiteetin hallinnassa.
2. Operatiivisen yhteenliitettävyyden helpottamiseksi toiminnallisten ilmatilan lohkojen välillä verkon hallinnoijan on luotava, tiiviissä yhteistyössä kaikkien toiminnallisten ilmatilan lohkojen kanssa, yhdenmukaistetut prosessit, menettelyt ja rajapinnat, mukaan lukien muutokset verkon hallinnoijan toimiin liittyvissä näkökohdissa.
3. Toiminnallisessa ilmatilan lohkossa yhteistyötä tekevien jäsenvaltioiden on varmistettava, että verkkotoimintoihin omaksutaan yhtenäinen kanta.
4. Toiminnallisessa ilmatilan lohkossa yhteistyötä tekevien lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on varmistettava, että verkkotoimintoihin liittyviin operatiivisiin kysymyksiin omaksutaan yhtenäinen kanta.
5. Jäsenvaltioiden ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on ennen toiminnallisen ilmatilan lohkon perustamista toimittava yhteistyössä siten, että verkon hallinnoijan toimiin liittyviin kysymyksiin omaksutaan yhtenäinen kanta.
11 artikla
Siviili- ja sotilasviranomaisten välinen yhteistyö
1. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että käytössä on asianmukaiset järjestelyt, jotka mahdollistavat riittävän koordinoinnin kansallisten sotilasviranomaisten kanssa ja tukevat tällaista koordinointia.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava sotilasviranomaisten asianmukainen osallistuminen kaikkiin verkkotoimintoihin liittyviin toimiin.
3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sotilasilmailun lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat ja ilmatilan sotilaskäyttäjät ovat asianmukaisesti edustettuina kaikissa verkon hallinnoijan luomissa operatiivisissa työ- ja kuulemisjärjestelyissä.
4. Euroopan reittiverkon suunnittelutoiminto on toteutettava siten, ettei se vaikuta jäsenvaltioiden tekemiin ilmatilan varauksiin tai rajoituksiin yksinomaiseen tai erityiseen käyttöön. Verkon hallinnoijan on edistettävä ja koordinoitava ehdollisten reittien saatavuutta kyseisten alueiden läpi komission asetuksen (EY) N:o 2150/2005 (8) mukaisesti.
12 artikla
Verkkotoimintoja koskevat yleiset vaatimukset
Verkon hallinnoijan on varmistettava, että liitteessä VI vahvistetut verkkotoimintoja koskevat yleiset vaatimukset täytetään. Kyseisiä vaatimuksia sovelletaan nimityspäätöksen hyväksymispäivästä, ja verkon hallinnoijan on noudatettava niitä viimeistään 12 kuukauden kuluttua nimityspäätöksen hyväksymispäivästä.
III LUKU
VERKKOTOIMINTOJEN HALLINNOINTI
13 artikla
Yhteistyöhön perustuva päätöksenteko
1. Verkkotoimintoja on hallinnoitava yhteistyöhön perustuvalla päätöksenteolla.
2. Yhteistyöhön perustuvaan päätöksentekoprosessiin on sisällyttävä:
a)
14 artiklassa säädetty kuulemisprosessi;
b)
15 artiklassa säädetyt yksityiskohtaiset työjärjestelyt ja toimintaprosessit.
3. Jotta voidaan hyväksyä verkkotoimintojen hallinnointiin liittyviä toimenpiteitä ja seurata verkkotoimintojen suorituskykyä, verkon hallinnoijan on perustettava 16 artiklassa säädetty verkon hallintoneuvosto.
4. Jos verkon hallinnoija katsoo, että yksi tai useampi osapuoli haittaa sen toimintaa, asia on annettava verkon hallintoneuvoston ratkaistavaksi.
14 artikla
Kuulemisprosessi
1. On luotava prosessi jäsenvaltioiden ja operatiivisten sidosryhmien asianmukaisen ja säännöllisen kuulemisen järjestämiseksi.
2. Kuulemisissa on käsiteltävä 15 artiklassa säädettyjä yksityiskohtaisia työjärjestelyjä, verkon strategiasuunnitelmaa, verkon operaatiosuunnitelmaa, suunnitelmien toteuttamisessa saavutettua edistystä, komissiolle annettavia raportteja ja operatiivisia kysymyksiä tarpeen mukaan.
3. Kuulemisprosessi voi vaihdella yksittäisen verkkotoiminnon luonteen mukaan. Jotta voidaan varmistaa sääntelykysymysten käsittely, jäsenvaltiot on tarvittaessa otettava mukaan prosessiin.
4. Jos sidosryhmät pitävät kuulemista riittämättömänä, asiaa on ensin käsiteltävä yksittäisen toiminnon tasolla perustetussa kuulemisjärjestelyssä. Jos asiaa ei voida ratkaista yksittäisen toiminnon tasolla, se annetaan verkon hallintoneuvoston ratkaistavaksi.
15 artikla
Yksityiskohtaiset työjärjestelyt ja toimintaprosessit
1. Verkon hallinnoijan on laadittava suunnittelua ja operatiivisten kysymysten käsittelyä varten yksityiskohtaiset työjärjestelyt ja toimintaprosessit, joissa otetaan erityisesti huomioon liitteissä I-VI eritellyt yksittäisten verkkotoimintojen erityispiirteet ja vaatimukset.
2. Verkon hallinnoijan on varmistettava, että yksityiskohtaisiin työjärjestelyihin ja toimintaprosesseihin sisältyy asianomaisten osapuolten ilmoittamista koskevia sääntöjä.
3. Yksityiskohtaisissa työjärjestelyissä ja toimintaprosesseissa on noudatettava palveluntarjonnan ja sääntelykysymysten eriyttämistä ja varmistettava jäsenvaltioiden osallistuminen tarvittaessa.
16 artikla
Verkon hallintoneuvosto
1. Verkon hallintoneuvosto
a)
vahvistaa verkon strategiasuunnitelman ennen sen hyväksymistä asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
b)
hyväksyy 3-5-vuotiset ja vuotuiset verkon operaatiosuunnitelmat;
c)
hyväksyy verkkotoimintoja koskevat yhteistyöhön perustuvat päätöksentekoprosessit, kuulemisprosessit sekä yksityiskohtaiset työjärjestelyt ja toimintaprosessit saatuaan myönteisen lausunnon yhtenäisen ilmatilan komitealta;
d)
hyväksyy 18 artiklan 4 kohdassa säädetyn Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikön työjärjestyksen saatuaan myönteisen lausunnon yhtenäisen ilmatilan komitealta;
e)
seuraa suunnitelmien toteuttamisen edistymistä ja käsittelee mahdollisia poikkeamia alkuperäisistä suunnitelmista;
f)
seuraa operatiivisten sidosryhmien kuulemisprosessia;
g)
seuraa verkkotoimintojen hallintaan liittyviä toimia;
h)
seuraa verkkokriiseihin liittyvää verkon hallinnoijan toimintaa;
i)
hyväksyy 20 artiklassa tarkoitetun vuosikertomuksen. Kertomuksessa on käsiteltävä muun muassa verkon strategiasuunnitelman ja verkon operaatiosuunnitelman toteuttamista;
j)
käsittelee asiat, joita ei ole ratkaistu yksittäisten verkkotoimintojen tasolla;
k)
arvioi, onko verkon hallinnoijalla asianmukaiset toimivaltuudet ja resurssit ja onko se riittävän puolueeton, jotta se voi riippumattomasti toteuttaa sille annetut tehtävät, mukaan lukien turvallisuus-, vastuu- ja poikkeusjärjestelyt;
l)
vahvistaa verkon hallinnoijan vuotuisen talousarvion saatuaan myönteisen lausunnon yhtenäisen ilmatilan komitealta;
m)
hyväksyy työjärjestyksensä saatuaan myönteisen lausunnon yhtenäisen ilmatilan komitealta;
n)
käsittelee kaikkia muita merkityksellisinä pitämiään kysymyksiä.
2. Verkon hallintoneuvoston äänivaltaisia jäseniä ovat seuraavat:
a)
yksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien edustaja perustettua tai perustettavaa toiminnallista ilmatilan lohkoa kohden siten, että kaikilla lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilla on yhteensä neljä ääntä;
b)
neljä kaupallisten ja ei-kaupallisten ilmatilan siviilikäyttäjien edustajaa;
c)
kaksi lentoasemien pitäjien edustajaa;
d)
kaksi sotilasviranomaisten edustajaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajina ja ilmatilan käyttäjinä.
3. Verkon hallintoneuvoston jäseniä ovat myös seuraavat:
a)
puheenjohtaja, joka nimitetään teknisen pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission ehdotuksesta, joka perustuu erityisesti verkon hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten ehdotuksiin, ja kun on saatu myönteinen lausunto yhtenäisen ilmatilan komitealta;
b)
yksi komission edustaja;
c)
yksi Eurocontrolin edustaja;
d)
yksi verkon hallinnoijan edustaja.
4. Kullakin jäsenellä on yksi varajäsen.
5. Verkon hallintoneuvoston äänivaltaiset jäsenet nimitetään edustamiensa organisaatioiden ehdotuksesta kun on saatu myönteinen lausunto yhtenäisen ilmatilan komitealta.
6. Komissio voi nimittää riippumattomia ja tunnustettuja asiantuntijoita neuvonantajiksi, jotka toimivat henkilökohtaisessa ominaisuudessa ja edustavat laajasti verkkotoimintojen merkittäviin näkökohtiin liittyviä aloja. Verkon hallinnoijan toimintaan osallistuvat valtiot voivat ehdottaa asiantuntijoita.
7. Edellä 3 kohdan a, b ja c alakohdassa luetelluilla jäsenillä on oikeus hylätä ehdotukset, jotka
a)
vaikuttavat jäsenvaltioiden suvereniteettiin ja velvollisuuksiin, etenkin yleisen järjestyksen, yleisen turvallisuuden ja puolustuskysymysten osalta, siten kuin asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 artiklassa vahvistetaan;
b)
verkon hallintoneuvoston toiminnan yhteensopivuuteen tämän asetuksen päämäärien ja tavoitteiden kanssa;
c)
verkon hallintoneuvoston puolueettomuuteen ja tasapuolisuuteen.
8. Verkon hallintoneuvosto hyväksyy 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat äänivaltaisten jäsentensä yksinkertaisella enemmistöllä.
9. Jos verkon kannalta merkittäviä kysymyksiä ei saada ratkaistua, verkon hallintoneuvoston on annettava asia komission käsiteltäväksi jatkotoimia varten. Komissio antaa asian tiedoksi yhtenäisen ilmatilan komitealle.
17 artikla
Yhtenäisen ilmatilan komitean asema
1. Verkon hallinnoijan on annettava sääntelykysymykset komission käsiteltäväksi, ja komissio antaa asian tiedoksi yhtenäisen ilmatilan komitealle.
2. Yhtenäisen ilmatilan komitea antaa lausuntonsa:
a)
verkon hallinnoijan nimittämisestä;
b)
verkon hallintoneuvoston puheenjohtajan nimittämisestä;
c)
verkon hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten nimittämisestä;
d)
verkon hallintoneuvoston työjärjestyksestä;
e)
verkon strategiasuunnitelmasta ja erityisesti suunnitelman tavoitteista varhaisessa vaiheessa;
f)
verkon hallinnoijan vuotuisesta talousarviosta;
g)
Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikön työjärjestyksestä;
h)
verkkotoimintoja koskevista yhteistyöhön perustuvista päätöksentekoprosesseista, kuulemisprosesseista sekä yksityiskohtaisista työjärjestelyistä ja toimintaprosesseista.
3. Yhtenäisen ilmatilan komitea voi ilmoittaa asiasta komissiolle, kun verkon hallintoneuvosto ei saa ratkaistua verkon kannalta merkittävää kysymystä.
IV LUKU
VERKKOKRIISIEN HALLINTA
18 artikla
Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikön perustaminen
1. Verkkokriisien hallintaa tuetaan perustamalla Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikkö (European Aviation Crisis Coordination Cell, EACCC).
2. EACCC:n pysyvinä jäseninä ovat yksi neuvoston puheenjohtajavaltiona toimivan jäsenvaltion edustaja, yksi komission edustaja, yksi viraston edustaja, yksi Eurocontrolin edustaja, yksi sotilasviranomaisten edustaja, yksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien edustaja, yksi lentoasemien edustaja ja yksi ilmatilan käyttäjien edustaja.
3. EACCC:n kokoonpanoa voidaan tapauskohtaisesti täydentää asiantuntijoilla kulloisenkin kriisin mukaan.
4. EACCC laatii työjärjestyksensä verkon hallintoneuvoston hyväksyttäväksi.
5. Verkon hallinnoijan on annettava käyttöön EACCC:n perustamisen ja toiminnan vaatimat resurssit.
19 artikla
Verkon hallinnoijan ja EACCC:n velvollisuudet
1. Verkon hallinnoija vastaa EACCC:n toiminnan aloittamisesta ja päättämisestä yhteistoiminnassa EACCC:n jäsenten kanssa.
2. Verkon hallinnoija vastaa EACCC:n tuella
a)
verkkokriisin johdosta toteutettavien toimien hallinnan koordinoinnista EACCC:n työjärjestyksen mukaisesti, mukaan lukien tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden vastaavien rakenteiden kanssa;
b)
valmiussuunnitelmien käyttöönoton tukemisesta ja koordinoinnista jäsenvaltioiden tasolla;
c)
lieventävien toimenpiteiden määrittelystä verkon tasolla, jotta voidaan turvata viiveetön reagointi tällaisiin verkkokriisitilanteisiin ja suojata ja varmistaa verkon jatkuva ja turvallinen toiminta. Tätä varten verkon hallinnoija
i)
seuraa verkon tilaa ympäri vuorokauden verkkokriisien varalta;
ii)
varmistaa tehokkaan tiedonhallinnan ja tiedotuksen levittämällä tarkkoja, ajan tasalla olevia ja johdonmukaisia tietoja, joilla tuetaan riskinhallintaperiaatteiden ja -prosessien soveltamista päätöksentekoprosesseissa;
iii)
helpottaa kyseisten tietojen järjestelmällistä kokoamista ja keskitettyä tallentamista;
d)
kriisin lieventämisen tukemiseen liittyvien lisämahdollisuuksien tuomisesta komission, viraston tai jäsenvaltioiden, tapauksen mukaan, tietoon, mukaan lukien yhteydenpito sellaisten muiden liikennemuotojen toiminnanharjoittajien kanssa, jotka voivat yksilöidä ja toteuttaa eri liikennemuodot yhdistäviä ratkaisuja;
e)
verkon toiminnan palautumisen ja kestävyyden seurannasta ja siitä raportoinnista.
V LUKU
SEURANTA, RAPORTOINTI JA VALVONTA
20 artikla
Seuranta ja raportointi
1. Verkon hallinnoijan on perustettava prosessi, jossa seurataan jatkuvasti
a)
verkon operatiivista suorituskykyä;
b)
operatiivisten sidosryhmien ja valtioiden toteuttamia toimenpiteitä ja niillä saavutettua suorituskykyä;
c)
kunkin tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan toiminnon toimivuutta ja tehokkuutta.
2. Jatkuvassa seurannassa on havaittava mahdolliset poikkeamat verkon strategiasuunnitelmasta ja verkon operaatiosuunnitelmasta. Operatiivisten sidosryhmien on avustettava verkon hallinnoijaa tässä tehtävässä suorittamalla tiettyjä tehtäviä, mukaan lukien, muttei ainoastaan, tietojen antaminen.
3. Verkon hallinnoijan on raportoitava vuosittain komissiolle ja virastolle tehtäviensä täyttämiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. Raportissa on käsiteltävä yksittäisiä verkkotoimintoja sekä koko verkon tilannetta, ja sen on liityttävä tiiviisti verkon strategiasuunnitelman ja verkon operaatiosuunnitelman sisältöön. Komissio antaa raportin tiedoksi yhtenäisen ilmatilan komitealle.
21 artikla
Verkon hallinnoijan valvonta
Komissio, jota avustaa virasto turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä, varmistaa verkon hallinnoijan valvonnan erityisesti tähän asetukseen ja muuhun unionin lainsäädäntöön sisältyvien vaatimusten osalta. Komissio raportoi valvonnasta vuosittain tai kun yhtenäisen ilmatilan komitea sitä erikseen pyytää.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
22 artikla
Suhteet kolmansiin maihin
Kolmannet maat ja niiden operatiiviset sidosryhmät voivat osallistua verkon hallinnoijan toimintaan.
23 artikla
Verkon hallinnoijan rahoitus
Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet verkon hallinnoijan vastuulle annettujen verkkotoimintojen rahoittamiseksi lennonvarmistusmaksujen pohjalta. Verkon hallinnoijan on määritettävä kustannuksensa läpinäkyvällä tavalla.
24 artikla
Korvausvastuu
Verkon hallinnoijalla on oltava käytössään järjestely tehtäviensä hoitamiseen liittyvien vastuiden kattamiseksi. Menettelyn, jolla vakuutusturva toteutetaan, on oltava oikeassa suhteessa kyseeseen tuleviin mahdollisiin tappioihin ja vahinkoihin nähden, ja siinä on otettava huomioon verkon hallinnoijan oikeudellinen asema ja sen käytettävissä olevat yksityiset vakuutusjärjestelyt.
25 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee verkkotoimintojen toteuttamisen tehokkuutta viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2013 ja säännöllisesti tämän jälkeen, ottaen huomioon asetuksessa (EU) N:o 691/2010 säädetyt suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän viiteajanjaksot.
26 artikla
Asetuksen (EU) N:o 691/2010 muuttaminen
Muutetaan asetus (EU) N:o 691/2010 seuraavasti:
1)
Lisätään 3 artiklan 3 kohtaan m alakohta seuraavasti:
”m)
verkon hallinnoijan suorituskykysuunnitelman arviointi, mukaan lukien sen yhdenmukaisuus Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.”
2)
Lisätään 5 a artikla seuraavasti:
”5 a artikla
Verkon hallinnoija
1. Komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 (9) 3 artiklalla perustetun verkon hallinnoijan on toteutettava seuraavat suorituskyvyn kehittämisjärjestelmään liittyvät tehtävät:
a)
komission tukeminen antamalla asianmukaisia tietoja Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden valmistelua varten ennen viiteajanjaksojen alkua ja seurantaa varten viiteajanjaksojen aikana. Verkon hallinnoijan on erityisesti tuotava komission tietoon kaikki operatiivisen suorituskyvyn merkittävät ja pysyvät heikkenemiset;
b)
kaikkien liitteessä IV lueteltujen tietojen antaminen komission käyttöön 20 artiklan 5 kohdan mukaisesti;
c)
jäsenvaltioiden ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien tukeminen suorituskykytavoitteiden saavuttamisessa viiteajanjaksojen aikana;
d)
suorituskykysuunnitelman laatiminen hyväksyttäväksi osana verkon strategiasuunnitelmaa ennen kunkin viiteajanjakson alkua. Suorituskykysuunnitelman on oltava julkinen ja siihen on sisällyttävä
i)
ympäristötehokkuustavoite, joka on yhdenmukainen Euroopan unionin laajuisen suorituskykytavoitteen kanssa koko viiteajanjakson ajalta ja sisältää vuotuiset arvot seurantaa varten;
ii)
muiden suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden suorituskykytavoitteet, jotka ovat yhdenmukaisia Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa koko viiteajanjakson ajalta ja sisältävät vuotuiset arvot seurantaa varten;
iii)
kuvaus tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitelluista toimista;
iv)
tarvittaessa tai jos komissio niin päättää, uusia keskeisiä suorituskykyindikaattoreita ja -tavoitteita.
3)
Lisätään 17 artiklaan 2 a kohta seuraavasti:
”2 a. Komissio seuraa verkon hallinnoijan suorituskykysuunnitelman täytäntöönpanoa. Jos tavoitteita ei saavuteta viiteajanjaksolla, komissio toteuttaa suorituskykysuunnitelmassa eritellyt asianmukaiset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja.”
4)
Korvataan liitteessä III oleva 3 ja 4 kohta seuraavasti:
”3. Ympäristö
Reittisuunnittelu: Ei sovelleta ensimmäisellä viiteajanjaksolla. Toisella viiteajanjaksolla arvioidaan suorituskykysuunnitelmassa käytetty reittisuunnittelua koskeva menettely ja sen yhdenmukaisuus verkon hallinnoijan kehittämän Euroopan reittiverkon parantamissuunnitelman laatimisprosessin kanssa.
4. Kapasiteetti
Viivästysten taso: Suorituskykysuunnitelmissa käytetyn reitin ilmaliikennevirtojen säätelystä johtuvan viivästyksen ennustetun tason vertaaminen Eurocontrolin kapasiteetinsuunnitteluprosessista ja verkon hallinnoijan verkon operaatiosuunnitelmasta saatuun viitearvoon.”
27 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 7 päivänä heinäkuuta 2011.