РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 22 päivänä maaliskuuta 2012,
Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä
(2012/163/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä toukokuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa unioniin.
(2)
Samana päivänä komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (3) tukien vastaisen menettelyn vireillepanosta Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa unioniin ja käynnisti erillisen tutkimuksen.
(3)
Polkumyynnin vastainen menettely pantiin vireille valituksen johdosta, jonka teki 31 päivänä maaliskuuta 2011 European Industrial Fasteners Institute (EiFi), jäljempänä ”valituksen tekijä”, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
1.2. Menettelyn osapuolet
(4)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(5)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
1.2.1. Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(6)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia on Intiassa ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(7)
Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, intialaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tutkimuksen vireillepanosta ja toimittamaan perustiedot viennistään ja kotimarkkinamyynnistään, täsmälliset tiedot tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisenä aikana, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”, osallistuneiden yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta.
(8)
Yhteensä viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan lukien yksi etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä Intiassa, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Nämä yhteistyössä toimineet yritykset ilmoittivat vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla. Kun verrattiin Eurostatin tuontitietoja ja tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, jonka viisi yhteistyöhön osallistunutta yritystä ilmoittivat vieneensä unioniin tutkimusajanjaksolla, havaittiin, että intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöhön osallistumisen aste oli lähes 100 prosenttia. Otos valittiin näin ollen näiden viiden vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella.
(9)
Otoksen valinta perustui perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti suurimpaan edustavaan tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Komissio valitsi vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella otokseen kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin. Otostietojen perusteella otokseen valittujen yritysten tai ryhmien osuus tarkasteltavana olevan tuotteen koko vientimäärästä unioniin tutkimusajanjaksolla oli 99 prosenttia; tiedot saatiin yhteistyöhön osallistuneilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Siksi katsottiin, että tällainen otos mahdollistaisi tutkimuksen rajaamisen kohtuulliseen määrään vientiä harjoittavia tuottajia, joita voitaisiin tutkia käytettävissä olevassa ajassa niin, että samalla taattaisiin hyvä edustavuus.
1.2.2. Intialaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinta
(10)
Asianomaisia osapuolia ja Intian viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kaksi otokseen kuulumatonta vientiä harjoittavaa tuottajaa halusi myös mukaan otokseen. Koska ehdotettu otos oli edustava, kuten johdanto-osan 8 kappaleessa todetaan, pääteltiin, ettei otosta ollut tarpeen muuttaa tai laajentaa.
1.2.3. Otokseen valitsematta jääneiden yritysten yksilöllinen tarkastelu
(11)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joita ei valittu otokseen, pyysi yksilöllistä tarkastelua ja vastasi määräajassa polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen.
(12)
Ottaen huomion päätelmät, että nykyinen polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä jäljempänä mainituista syistä, yksilöllistä tarkastelua koskevia pyyntöjä ei otettu enää huomioon.
1.2.4. Unionin tuottajia koskeva otanta
(13)
Koska unionin tuottajia oli ilmeisesti runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(14)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajia. Otokseen kuului viisi yritystä niistä 15:stä unionin tuottajasta, jotka olivat tiedossa ennen tutkimuksen vireillepanoa, ja ne valittiin myyntimäärien, koon ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Niiden osuus unionin kokonaistuotannosta oli 37 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Asianomaisia osapuolia kehotettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään näkemyksensä tämän valinnan tarkoituksenmukaisuudesta 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemispäivästä. Yksikään asianomainen osapuoli ei vastustanut ehdotettua viidestä yrityksestä koostuvaa otosta.
(15)
Sittemmin yksi viidestä otokseen kuuluneesta unionin tuottajasta vetäytyi yhteistyöstä. Jäljelle jääneiden neljän otokseen kuuluvan yrityksen osuus unionin kokonaistuotannosta oli 31 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Näin ollen otoksen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa.
1.2.5. Etuyhteydettömien tuojien otanta
(16)
Koska menettelyyn osallistuvia tuojia oli mahdollisesti paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn soveltamista tuojiin. Kaksi tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Koska tuojia ilmoittautuikin vain vähän, otantaa päätettiin olla soveltamatta.
1.3. Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tietojen tarkistaminen
(17)
Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille osapuolille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselylomakkeet lähetettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille Intiassa, otokseen valituille unionin tuottajille, yhteistyöhön osallistuville tuojille unionissa ja kaikille käyttäjille, joita tutkimuksen tiedettiin koskevan.
(18)
Vastaukset saatiin otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta. Yksikään tuoja tai käyttäjä ei vastannut kyselylomakkeeseen.
(19)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki asianomaisten osapuolten toimittamat tiedot, joita se piti tarpeellisina polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten.
(20)
Eräs osapuoli väitti, että yksi vientiä harjoittavista tuottajista esitti liian monta luottamuksellisuutta koskevaa vaatimusta eikä toimittanut riittävän mielekästä julkista versiota kyselylomakevastauksistaan. Kyseisen yrityksen toimittamia tietoja ei pitäisi tästä syystä ottaa huomioon, ja sitä pitäisi kohdella yhteistyöhön osallistumattomana osapuolena tutkimuksessa.
(21)
Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kyselylomakevastausten ei-luottamuksellinen versio, joka koostui alkuperäisestä vastauksesta ja puutteita koskevaan kirjeeseen perustuvasta täydennetystä versiosta, arvioitiin uudestaan, ja sen havaittiin olevan riittävän täydellinen, jotta sitä voitiin pitää mielekkäänä julkisena vastauksena. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(22)
Seuraavien osapuolten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:
Unionin tuottajat:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italia
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italia
-
Ugivis S.A., Belley, Ranska
Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
1.4. Tutkimusajanjakso
(23)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisen ajanjakson. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2008 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1. Tarkasteltavana oleva tuote
(24)
Tarkasteltavana oleva tuote on Intiasta peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut kiinnikkeet ja niiden osat, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70.
2.2. Samankaltainen tuote
(25)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Intian kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja samat peruskäyttötavat. Tämän vuoksi niitä pidettiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNTI
3.1. Normaaliarvo
(26)
Määrittäessään normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio määritteli ensin, oliko otokseen kuuluvien intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille edustavaa määrältään eli oliko tällaisen myynnin kokonaismäärän osuus vähintään 5 prosenttia unioniin suuntautuvan viennin kokonaismyyntimäärästä tutkimusajanjaksolla.
(27)
Yhden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettiin, ettei sillä ollut samankaltaisen tuotteen edustavaa myyntiä kotimarkkinoilla. Tämän vientiä harjoittavan tuottajan osalta normaaliarvo oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan perusteella.
3.1.1. Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli määrältään edustavaa
(28)
Komissio määritti tämän jälkeen niiden otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.
(29)
Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(30)
Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko asianomaisten yritysten kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(31)
Jos vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksolla riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(32)
Jos kannattava myynti oli enintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyynnistä tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli tuotantokustannuksia alhaisempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(33)
Sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty edustavia määriä kotimarkkinoilla, normaaliarvo oli määritettävä laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tätä varten viejän omiin keskimääräisiin tuotelajikohtaisiin valmistuskustannuksiin tutkimusajanjaksolla lisättiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kohtuullinen voittomarginaali. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten osuus ja voittomarginaali perustuivat kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen tuotelajikohtaisen myynnin myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten painotettuun keskiarvoon ja voittomarginaaliin.
3.1.2. Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla ei ollut määrältään edustavaa
(34)
Yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jonka myynti kotimarkkinoilla ei ollut edustavaa, määritettiin laskennallinen normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä yrityksen omiin samankaltaisen tuotteen valmistuskustannuksiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja kohtuullinen voittomarginaali tuotelajikohtaisesti tutkimusajanjaksolla. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten osuus ja voittomarginaali perustuivat vientiä harjoittavan tuottajan tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen tuotelajikohtaisen myynnin myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten painotettuun keskiarvoon ja voittomarginaaliin.
3.2. Vientihinta
(35)
Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
3.3. Vertailu
(36)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(37)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(38)
Tällä perusteella tehtiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten, laskussa mainitsemattomien alennusten sekä palkkioiden mukaisesti aina, kun se katsottiin perustelluksi.
3.4. Polkumyyntimarginaalit
3.4.1. Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(39)
Otokseen valittujen yritysten tapauksessa kunkin unioniin viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.
(40)
Edellä esitetyn perusteella polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
On kuitenkin huomattava, että intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, osuus on 87 prosenttia Intian viennistä unioniin.
(42)
Komission ilmoitusasiakirjasta tekemänsä analyysin perusteella valituksen tekijä laski, että niille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn normaaliarvon, jotka valittiin otokseen ja joiden todettiin harjoittavan polkumyyntiä, ja sille yritykselle määritetyn normaaliarvon, jonka ei todettu harjoittavan polkumyyntiä, ero oli 25 prosenttia. Valituksen tekijä väitti, että tällainen ero on mahdoton kilpailulle avoimilla markkinoilla ja epärealistinen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuotannonalalla. Lisäksi valituksen tekijä väitti, että vientiä harjoittava tuottaja, jonka ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä, hankki ruostumatonta teräsromua etuyhteydessä olevilta yrityksiltä unionissa, joten kyseisen raaka-aineen ostohinnat eivät olleet luotettavia määritettäessä tuotantokustannuksia.
(43)
Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, normaaliarvo on perustunut sen tuotelajikohtaisiin tuotantokustannuksiin, jotka ovat matalammat kuin muilla otokseen valituilla vientiä harjoittavilla tuottajilla. Tämä johtuu lähinnä siitä, että kyseinen yritys valmistaa itse ruostumatonta terästä ruostumattomasta teräsromusta ja on siksi täysin integroitunut ja hyötyy mittakaavaeduista, kun taas muut yritykset ostavat ruostumatonta terästä olevaa valssilankaa, joka on ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden pääraaka-aine, avoimilta markkinoilta, myös yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, jonka ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä.
(44)
Niiden vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvo, joiden todettiin harjoittavan polkumyyntiä, on yleensä määritetty tuotelajikohtaisten kotimaisten myyntihintojen perusteella. Intian kotimarkkinoilla ei ole paljoakaan kilpailua, ja se yhteistyössä toimiva viejä, jonka ei todettu harjoittavan polkumyyntiä, myi tutkimusajanjaksolla kotimaassa ainoastaan määriä, jotka eivät olleet edustavia.
(45)
Tutkittaessa sen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka ei todettu harjoittavan polkumyyntiä, ruostumattoman teräsromun hankintaa, kävi ilmi, että kyseinen yritys hankki romua sekä etuyhteydessä olevilta että etuyhteydettömiltä toimittajilta ja että etuyhteydettömien toimittajien osuus oli yli 70 prosenttia hankituista määristä. Ostohinnat olivat verrattavia kummassakin hankintatyypissä, myös silloin, kun romun laatuluokka otetaan huomioon.
(46)
Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon määritys on näin ollen vahvistettu ja valituksen tekijän esittämät väitteet hylätty.
3.4.2. Muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(47)
Yhteistyöhön osallistuneiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti eli niille otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden havaittiin harjoittavan polkumyyntiä, vahvistettujen marginaalien perusteella. Tällä perusteella yhteistyöhön osallistuneille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 24,6 prosentiksi CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta.
(48)
Sen jälkeen, kun komissio ilmoitti aikeestaan päättää menettely, yksi yhteistyössä toiminut intialainen vientiä harjoittava tuottaja vaati, että sen yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö olisi hyväksyttävä, ja väitti, että otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitettu polkumyyntimarginaali ei vastannut sen tilannetta.
(49)
Komissio ei ole arvioinut yksilöllistä kohtelua koskevaa pyyntöä, koska menettelyn päättämisen tapauksessa marginaalin määrittäminen ei enää ole merkityksellistä.
3.4.3. Yhteistyöstä kieltäytyneet vientiä harjoittavat tuottajat
(50)
Kaikkien muiden intialaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kaikkien yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Intiasta tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Eurostatin tilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 97. Tällä perusteella katsottiin, että yhteistyön taso oli korkea. Sen vuoksi pidettiin asianmukaisena asettaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali tasolle, joka vastaa yhteistyöhön osallistuneille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettua keskimääräistä polkumyyntimarginaalia. Saatavilla olevista tiedoista ilmeneekin, että yhteistyöstä kieltäytyneiden intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiset vientihinnat tutkimusajanjaksolla vastasivat yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien havaittuja keskimääräisiä vientihintoja. Ei ole myöskään merkkejä siitä, että tämä viittaisi erilaisiin normaaliarvoihin yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta.
(51)
Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 24,6 prosenttia CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta.
4. UNIONIN TUOTANNONALA
4.1. Unionin tuotanto
(52)
Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja, unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja sekä otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettuja kyselylomakevastauksia.
(53)
Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 52 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tähän sisältyy kaikkien ilmoittautuneiden unionin tuottajien tuotanto ja niiden tuottajien arvioitu tuotantomäärä, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä.
(54)
Kuten edellä johdanto-osan 13 kappaleessa todetaan, unionin tuottajien tutkimisessa sovellettiin otantamenetelmää. Niitä 15:stä unionin tuottajasta, jotka toimittivat tietoja ennen menettelyn vireillepanoa, valittiin viiden yrityksen otos. Kuten edellä johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, yksi yritys päätti sittemmin olla tekemättä yhteistyötä tutkimuksessa. Jäljelle jääneiden yhteistyöhön osallistuneiden otokseen valittujen yritysten osuus unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksona oli noin 32 prosenttia, mitä pidettiin unionin tuotannonalaa edustavana.
4.2. Unionin tuotannonala
(55)
Kaikkien edellä johdanto-osan 52 kappaleessa tarkoitettujen tiedossa olevien unionin tuottajien katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
5. VAHINKO
5.1. Alustavat huomiot
(56)
Asianomaisten vahinkoon vaikuttavien tekijöiden arvioimisessa käytettiin asiaa koskevia Eurostatin tuontitilastoja, valituksessa toimitettuja tietoja, unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja sekä otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettuja kyselylomakevastauksia.
(57)
Siltä osin kuin vahinkoanalyysissä tarkastellaan makrotaloudellisia tietoja, kuten tuotantokapasiteettia ja sen käyttöastetta, myynnin määrää, markkinaosuutta, kasvua, työllisyyttä ja tuottavuutta, perustana ovat unionin koko tuotannonalaa koskevat tiedot.
(58)
Siltä osin kuin analyysissä tarkastellaan mikrotaloudellisia tietoja, kuten kauppahintoja, kannattavuutta, kassavirtaa, investointeja ja sijoitetun pääoman tuottoa, pääoman saantia, varastoja ja palkkoja, perustana ovat otokseen valittuja unionin tuottajia koskevat tiedot.
(59)
Otokseen valitut neljä unionin tuottajaa valittiin otokseen myös Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa (4), joka valmistui 7 päivänä tammikuuta 2012. Kyseisessä tarkastelussa otoksessa oli mukana vielä yksi yritys, jota ei valittu otokseen nykyisessä tutkimuksessa. Koska vahingon tarkasteluun käytetty tarkastelujakso menee osittain päällekkäin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelujakson kanssa, vuosia 2008 ja 2009 koskevat tiedot ovat kyseistä yhtä yritystä lukuun ottamatta aivan samat. Kyseisen yrityksen, joka ei tässä tapauksessa sisälly otokseen, luvut olisi mahdollista päätellä ilmoittamalla vuosia 2008 ja 2009 koskevat luvut. Siksi mikrotason indikaattorit, kuten varastot, palkat, investoinnit, kassavirta, sijoitetun pääoman tuotto ja kannattavuus, on indeksoitu.
5.2. Unionin kulutus
(60)
Unionin kulutus määritettiin valituksessa ilmoitetuilla unionin tuotannonalan myyntimäärillä unionissa, ja ne ristiintarkistettiin otoskyselylomakkeisiin saatujen vastausten ja otokseen valituilta tuottajilta saatujen tarkistettujen tietojen kanssa. Lisäksi otettiin huomioon Eurostatin tietoihin perustuva tuontimäärä tarkastelujaksolla.
(61)
Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (tonnia)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeksi (2008 = 100)
100
84
101
109
Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(62)
Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla kasvoi tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Vuosien 2008 ja 2009 välisenä aika kulutuksessa oli 16 prosentin jyrkkä lasku, jonka väitetään johtuneen talouskriisin maailmanlaajuisista negatiivisista vaikutuksista markkinoihin. Sitten kulutus elpyi ja kasvoi 21 prosenttia vuosina 2009-2010 ja jälleen 7 prosenttia vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
5.3. Tuonti Intiasta
(63)
Intiasta tuleva tuonti kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti.
Taulukko 2
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Intiasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeksi (2008 = 100)
100
130
151
165
Markkinaosuus
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeksi (2008 = 100)
100
155
149
152
Lähde: Eurostat ja vientiä harjoittavien tuottajien kyselylomakevastaukset
(64)
Tarkastelujakson aikana tuonti Intiasta kasvoi 65 prosenttia. Kasvu oli voimakkainta vuosina 2008-2009, jolloin tuonti kasvoi 30 prosenttia ja kulutus laski 16 prosenttia. Vuositasolla tuonti Intiasta jatkoi kasvuaan vuonna 2010 (+ 16 %) ja tutkimusajanjaksolla (+ 10 %).
5.4. Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
Taulukko 3
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen tuontihinta (euroa/tonni)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeksi (2008 = 100)
100
79
85
91
Lähde: Eurostat ja otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(65)
Intiasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat kokonaisuudessaan 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä selittää Intian markkinaosuuden kasvun 12,1 prosentista 18,3 prosenttiin samalla ajanjaksolla. Suurinta kasvu oli vuosina 2008-2009, jolloin intialaisten viejien markkinaosuus kasvoi yli 6 prosenttiyksikköä.
(66)
Jotta voidaan määrittää hinnan alittavuus tutkimusajanjaksolla, verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Intiasta tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(67)
Hintavertailu tehtiin tuotelajien pohjalta samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja on tarvittaessa oikaistu, ja niistä on ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset. Vertailun tulos ilmaistuna otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdon osuutena tutkimusajanjaksolla osoitti hintojen alittavuuden olevan 3-13 prosenttia. Tältä osin on huomattava, että hintojen alittavuus oli suurin sillä intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla, jonka ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä.
5.5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(68)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksia unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka oli määritetty unionin tuotannonalalle arviointijaksolla.
5.5.1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 4
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeksi (2008 = 100)
100
81
89
75
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeksi (2008 = 100)
100
90
92
79
Kapasiteetin käyttöaste
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeksi (2008 = 100)
100
90
98
94
Lähde: Unionin koko tuotannonala
(69)
Taulukosta käy ilmi, että tuotanto kasvoi tarkastelujaksolla huomattavasti, 25 prosenttia. Kysynnän laskun myötä tuotanto supistui jyrkästi 19 prosenttia vuonna 2009, minkä jälkeen se elpyi ja kasvoi noin 10 prosenttia vuonna 2010. Vaikka unionin kulutus kasvoi tutkimusajanjaksolla 7 prosenttia, unionin tuotanto laski jälleen noin 17 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.
(70)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni noin 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Myös kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla ja pysytteli jatkuvasti alle 50 prosentin.
5.5.2. Myyntimäärät, markkinaosuus ja keskimääräiset yksikköhinnat unionissa
Taulukko 5
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeksi (2008 = 100)
100
80
82
86
Markkinaosuus
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeksi (2008 = 100)
100
95
81
79
Lähde: Unionin koko tuotannonala
(71)
Vaikka kulutus kasvoi (+ 9 %), ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa myydyn samankaltaisen tuotteen myyntimäärä laski 14 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämän seurauksena markkinaosuus laski 46,5 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 36,6 prosenttiin. Myyntimäärä supistui jyrkästi vuonna 2009 (- 20 %), mutta kasvoi sittemmin hieman vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla.
5.5.3. Kasvu
(72)
Unionin kulutus kasvoi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä kuitenkin väheni 14 prosenttia ja markkinaosuus 21 prosenttia. Sen sijaan tuonti Intiasta kasvoi huomattavasti, 65 prosenttia.
5.5.4. Työllisyys
Taulukko 6
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
1 007
863
821
761
Indeksi (2008 = 100)
100
86
82
76
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
Indeksi (2008 = 100)
100
95
110
99
Lähde: Unionin koko tuotannonala
(73)
Unionin tuotannonalan toiminnan supistumisen vuoksi työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla 24 prosenttia. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat 6 prosenttia.
(74)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti vuodessa laski tarkastelujaksolla hieman, 1 prosentin. Tuottavuus oli matalimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi kasvaa kohti tutkimusajanjaksoa.
5.5.5. Keskimääräiset yksikköhinnat unionissa
Taulukko 7
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille(euroa tonnilta)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeksi (2008 = 100)
100
64
90
98
Lähde: Otokseen valittujen tuottajien kyselylomakevastaukset
(75)
Keskimääräiset myyntihinnat laskivat 2 prosenttia tarkasteluajanjaksolla. Vuonna 2009 unionin tuotannonalan oli pakko laskea myyntihintojaan 36 prosenttia talouden taantuman ja Intian tuontihintojen jyrkän laskun (- 21 %) takia. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan myyntihinnat nousivat jälleen.
(76)
Tutkimuksen mukaan myyntihintojen lasku vuonna 2009 oli seurausta siitä, että kustannukset laskivat 18 prosenttia verrattuna vuoden 2008 tasoon. Kustannusten lasku puolestaan johtui pääasiassa raaka-aineiden hintojen laskusta, varsinkin nikkelin, jonka hinnanvaihtelu on epävakaata. Unionin tuotannonalan oli kuitenkin laskettava myyntihintojaan enemmän kuin mitä kustannukset laskivat, koska mataliin hintoihin tapahtuva tuonti Intiasta kasvoi vuonna 2009.
5.5.6. Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 8
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
EU:n myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)
Indeksi (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Kassavirta
Indeksi (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Investoinnit (euroa)
Indeksi (2008 = 100)
100
29
59
6
Sijoitetun pääoman tuotto
Indeksi (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Lähde: Otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(77)
Tutkimuksesta kävi ilmi, että vaikka myyntihintojen lasku johtuikin osittain kustannusten laskusta, Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonti aiheutti paineita unionin tuotannonalan hinnoille. Unionin tuotannonalan kannattavuus oli ollut negatiivinen tarkastelujakson alusta alkaen. Etenkin vuonna 2009 unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintojaan enemmän kuin mitä kustannukset laskivat, koska mataliin hintoihin tapahtuva tuonti Intiasta kasvoi. Tämä johti kannattavuuden merkittävään heikkenemiseen kyseisenä vuonna. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla kannattavuus kuitenkin parani, mutta pysyi edelleen negatiivisena.
(78)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, noudatti samanlaista suuntausta kuin kannattavuus. Se oli matalimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi kasvaa ja kääntyi positiiviseksi tutkimusajanjaksolla.
(79)
Vuonna 2008 tehtiin investointeja ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuotantoon, minkä jälkeen investoinnit supistuivat noin 94 prosenttia tarkastelujaksolla. Sijoitetun pääoman tuotto kehittyi tarkastelujaksolla samalla tavoin negatiivisesti kuin unionin tuotannonalan tuloksetkin ja pysyi koko ajan negatiivisena.
(80)
Kannattavuuden ja kassavirran kehitys ja investointien vähäisyys viittaavat siihen, että otokseen valituilla EU:n tuottajilla on saattanut olla vaikeuksia saada pääomaa.
5.5.7. Varastot
Taulukko 9
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan loppuvarastot
Indeksi (2008 = 100)
100
92
100
103
Lähde: Otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(81)
Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kasvoivat 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuonna 2009 loppuvarastot pienenivät 8 prosenttia mutta kasvoivat 8 prosenttia vuonna 2010 ja 3 prosenttia tutkimusajanjaksolla.
5.5.8. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(82)
On muistettava, että Intian suurimman vientiä harjoittavan tuottajan, jonka osuus Intian viennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli 87 prosenttia, ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin osuus oli näin ollen 13 prosenttia Intiasta unioniin vietyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden kokonaismäärästä. Kun otetaan huomioon Intiasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan pitää vähäpätöisenä.
5.6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(83)
Tutkimuksen mukaan useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (- 25 %), kapasiteetin käyttöaste (- 6 %), myyntimäärä (- 14 %), markkinaosuus (- 21%) sekä työllisyys (- 24 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vaikka kulutus kasvoi, sekä myyntimäärä että markkinaosuus pienenivät. Myyntimäärä kasvoi vuoteen 2009 verrattuna hieman vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan kyennyt samaan menetettyä markkinaosuuttaan takaisin, koska Intiasta tuleva tuonti kasvoi vakaasti tarkastelujaksolla ja sen hinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat.
(84)
Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Tästä johtuu, että yhteisön tuotannonalan kyky hankkia pääomaa vaarantui.
(85)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. SYY-YHTEYS
6.1. Johdanto
(86)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä tapahtuva Intiasta peräisin oleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa unionin tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
(87)
On muistettava, että Intian suurimman vientiä harjoittavan tuottajan, johon viitataan johdanto-osan 40 ja 41 kappaleessa ja jonka osuus Intian viennistä unioniin tutkimusajanjaksolla oli 87 prosenttia, ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä. Näin ollen vain 13 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Intiasta unioniin tutkimusajanjaksolla tapahtui polkumyynnillä. Tämän polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus oli 2 prosenttia tutkimusajanjaksolla.
6.2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(88)
Tutkimuksen mukaan unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 9 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myyntimäärä kuitenkin väheni 14 prosenttia ja markkinaosuus 21 prosenttia.
(89)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräisten tuontihintojen havaittiin alittavan unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla. Ne olivat kuitenkin 12 prosenttia korkeammat kuin sen intialaisen yrityksen hinnat, jonka ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä.
(90)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että sillä pienellä tuontimäärällä, joka on tuotu Intiasta polkumyynnillä ja jonka hinnat ovat lisäksi olleet korkeammat kuin ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin, on ollut korkeintaan hyvin rajallinen, jopa olematon vaikutus unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen.
6.3. Muiden tekijöiden vaikutus
6.3.1. Ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti Intiasta
(91)
Intian tuonnin kokonaismäärä kasvoi tarkastelujaksolla jyrkästi, 65 prosenttia, mikä kasvatti Intian markkinaosuuden 12,1 prosentista 18,3 prosenttiin. Kuten edellä on todettu, ilman polkumyyntiä tapahtuvan tuonnin osuus oli 87 prosenttia Intian kokonaisvientimäärästä tutkimusajanjaksolla. Se vastaa 15 prosentin markkinaosuutta tutkimusajanjaksolla, kun taas Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus samalla ajanjaksolla oli 2 prosenttia.
(92)
Intian tuontihinnat laskivat kokonaisuudessaan 9 prosenttia tarkastelujaksolla ja olivat koko ajan matalammat kuin muusta maailmasta tulevan tuonnin hinnat ja unionin tuotannonalan myyntihinnat. On kuitenkin huomionarvoista, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat eivät alittaneet unionin tuotannonalan hintoja yhtä paljon kuin ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin hinnat, kuten johdanto-osan 89 kappaleessa todetaan.
6.3.2. Tuonti muista kolmansista maista
Taulukko 10
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeksi (2008 = 100)
100
75
109
118
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeksi (2008 = 100)
100
90
107
109
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat (euroa/tonni)
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeksi (2008 = 100)
100
97
95
97
Malesiasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
13 712
9 810
9 611
9 966
Malesiasta tulevan tuonnin markkinaosuus
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Malesiasta tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat (euroa/tonni)
4 203
2 963
3 324
3 633
Filippiineiltä tulevan tuonnin määrä (tonnia)
7 046
5 406
15 576
18 149
Filippiineiltä tulevan tuonnin markkinaosuus
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Filippiineiltä tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat (euroa/tonni)
4 645
3 474
3 714
3 912
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
2 332
2 452
3 217
3 288
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat (euroa/tonni)
4 004
4 561
5 272
5 648
Taiwanista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
4 304
3 703
6 451
6 640
Taiwanista tulevan tuonnin markkinaosuus
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Taiwanista tulevan tuonnin keskimääräiset tuontihinnat (euroa/tonni)
5 092
4 719
4 755
4 943
Lähde: Eurostat
(93)
Eurostatin tietojen perusteella muista kolmansista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuontimäärä unioniin kasvoi 18 prosenttia tarkastelujaksolla. Samanaikaisesti keskimääräiset tuontihinnat laskivat noin 3 prosenttia tarkastelujaksolla, ja niiden markkinaosuus kasvoi noin 9 prosenttia.
(94)
Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuontiin Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista on sovellettu polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä 19 päivästä marraskuuta 2005. Toimenpiteistä huolimatta tuonti näistä kahdesta maasta lisääntyi tarkastelujaksolla huomattavasti. Markkinaosuudet sen sijaan pysyivät melko vaatimattomina, sillä tutkimusajanjaksolla Kiinan markkinaosuus oli 2,5 prosenttia ja Taiwanin 5,1 prosenttia. Muita tärkeitä tuontimaita ovat Filippiinit ja Malesia. Varsinkin Filippiineiltä tuleva tuonti kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla, ja sen markkinaosuus kasvoi 5,8 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 13,8 prosenttiin.
(95)
Malesian tuonti supistui tarkastelujaksolla, mutta sen markkinaosuus oli silti 7,6 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Filippiineiltä tulevan tuonnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla. Mutta kuten tutkimuksesta kävi ilmi, Filippiinien keskimääräinen tuontihinta oli peräti 20 prosenttia korkeampi kuin Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden keskimääräinen hinta.
(96)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat pysyivät kaiken kaikkiaan verrattain vakaina tarkastelujaksolla, ja ne olivat koko ajan korkeammat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat ja Intian keskimääräiset tuontihinnat.
(97)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei aiheuttanut unionin tuotannonalalle kärsimää merkittävää vahinkoa.
6.3.3. Talouskriisi
(98)
Talouskriisi selittää osittain unionin kulutuksen supistumisen vuonna 2009. On kuitenkin huomionarvoista, että huolimatta kulutuksen 16 prosentin laskusta vuonna 2009 Intiasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 30 prosenttia.
(99)
Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla unionin kulutus kasvoi samaan tahtiin yleisen taloudellisen elpymisen kanssa. Unionin tuotannonalan myyntimäärä kuitenkin kasvoi vain hieman: 3 prosenttia vuonna 2010 ja 4,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Intian tuonti kasvoi 16 prosenttia vuonna 2010 ja 10 prosenttia tutkimusajanjaksolla.
(100)
Tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja ilman Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa voimakasta hintapainetta ja tuonnin kasvua unionin tuotannonalalla olisi saattanut olla joitakin vaikeuksia selviytyä kulutuksen laskusta ja kiinteiden yksikkökustannusten noususta, joka johtui alentuneesta kapasiteetin käyttöasteesta. Intiasta mataliin hintoihin tapahtunut tuonti, josta suurin osa ei ollut polkumyyntiä, kuitenkin kärjisti taantuman vaikutuksia eikä unionin tuotannonala kyennyt edes yleisen taloudellisen elpymisen aikana toipumaan ja saamaan intialaiselle tuonnille menettämäänsä markkinaosuutta takaisin.
(101)
Vaikka vuosien 2008-2009 talouskriisi heikensikin unionin huonoa tulosta entisestään, sillä ei kuitenkaan voida katsoa olleen merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalan vahinkoa aiheuttavaan tilanteeseen.
6.3.4. Otokseen valitun unionin tuotannonalan vientitoiminta
Taulukko 12
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Vientimyynti (tonnia)
967
689
933
884
Indeksi (2008 = 100)
100
71
97
91
Yksikkömyyntihinta euroina
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeksi (2008 = 100)
100
64
84
90
Lähde: Otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(102)
Otokseen valitun unionin tuotannonalan vientimyynnin määrä laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia ja keskimääräiset vientihinnat laskivat 10 prosenttia. Vaikkei voida sulkea pois, että vientitoiminnan negatiivinen suuntaus saattoi entisestään pahentaa unionin tuotannonalan tilannetta, katsotaan, että koska viennin määrä suhteessa myyntiin unionin markkinoilla oli pieni, tämä negatiivinen vaikutus ei ollut todettuun vahinkoon nähden merkittävä.
6.4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(103)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Intiasta peräisin olevan mataliin hintoihin tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Havaittiin myös, että kyseinen myynti tapahtui jatkuvasti hintoihin, jotka alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat.
(104)
Koska suurin Intian vientiä harjoittava tuottaja, jonka osuus Intian viennistä unionin tutkimusajanjaksolla oli 87 prosenttia, ei vienyt ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kiinnikkeitä unioniin polkumyyntihinnoin, katsotaan, että syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin, jonka osuus oli vain 13 prosenttia Intiasta viedystä kokonaismäärästä, ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välillä ei voida riittävällä tavalla vahvistaa. Ei voida siis väittää, että polkumyynnillä Intiasta tapahtunut tuonti olisi aiheuttanut unionin tuotannonalan kärsimän vahingon, koska kyseinen tuonti oli määrältään rajallista, sen markkinaosuus oli erittäin pieni (2 %) ja sen hinnat olivat keskimäärin 12 prosenttia korkeammat kuin ilman polkumyyntiä tapahtuvassa tuonnissa.
(105)
Kun analysoitiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kuten ilman polkumyyntiä tapahtunut tuonti, muista kolmansista maista tuleva tuonti, talouskriisi ja otokseen valitun unionin tuotannonalan vientitoiminta, havaittiin, että unionin tuotannonalan kärsimä vahinko näyttää johtuvan ilman polkumyyntiä Intiasta tapahtuvasta tuonnista, jonka osuus oli 87 prosenttia Intian koko viennistä unioniin tutkimusajanjaksolla ja joka tapahtui polkumyyntiä huomattavasti matalampiin hintoihin.
7. POLKUMYYNNIN VASTAISEN MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN
(106)
Koska polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välillä ei ole merkittävää syy-yhteyttä, katsotaan, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat tarpeettomia ja nykyinen polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä perusasetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(107)
Valituksen tekijälle ja muille asianomaisille osapuolille tiedotettiin asiasta ja annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia. Saadut huomautukset eivät muuttaneet päätelmää, että nykyinen polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Päätetään Intiasta peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70, tuontia koskeva polkumyynnin vastainen menettely.
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2012.