РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 812/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 септември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 17 декември 2009 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита след представяне на жалба на 3 ноември 2009 г. от Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна (APFE) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка. В жалбата се съдържаше доказателствен материал за дъмпинг на посочения продукт и за произтичащата от това съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедура
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на КНР, вносителите, доставчиците и потребителите, за които е известно, че са засегнати, както и техните сдружения. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на видимо големия брой производители износители, вносители и производители от Съюза в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички производители износители, вносители и производители от Съюза бе поискано да заявят себе си пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване основна информация за дейността си, свързана с разглеждания продукт през разследвания период (1 октомври 2008 г. - 30 септември 2009 г.).
(6)
Осем китайски производители износители или групи от производители износители и седем производители или групи от производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. След проучване на предоставената информация и предвид големия брой производители износители и производители от Съюза, изявили готовност за съдействие, бе решено, че е необходима представителна извадка по отношение на тези производители (вж. съображения 12 и 13 по-долу).
(7)
Що се отнася до несвързаните вносители, на етапа на определянето на представителната извадка в рамките на разследването само трима вносители предоставиха исканата информация в рамките на сроковете, посочени в известието за откриване на процедурата. Поради това бе решено да не се изготвя представителна извадка и да не се изпращат въпросници на всички вносители, които са заявили себе си.
(8)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители в КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление до включените в представителната извадка производители износители. Всички включени в представителната извадка (групи от) дружества поискаха прилагането на ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или за ИТ, в случай че при разследването се установи, че те не отговарят на условията за прилагане на ТДПИ.
(9)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите във връзка с прилагането на ТДПИ на засегнатите производители износители в КНР, властите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице специални основания да бъдат изслушани.
(10)
Комисията изпрати въпросници до включените в представителната извадка производители износители и производители от Съюза, както и до вносителите и всички известни потребители и сдружения на потребители. Пълни отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители в КНР, от всички включени в представителната извадка производители от Съюза, от двама вносители и от 13 потребители.
(11)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда или опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Съюза. Бяха направени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители износители в КНР
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. и Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), и
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
б)
производители от Съюза
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Словакия
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Белгия
-
Owens Corning France, Chambéry, Франция
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Нидерландия
в)
потребители от Съюза
-
Sabic Europe BV, Sittard, Нидерландия и Genk, Белгия
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Нидерландия
г)
производител в държавата аналог
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Турция.
3. Представителна извадка
(12)
Комисията, в съответствие с член 17 от основния регламент, изготви представителна извадка от осемте китайски производители износители или групи от производители износители, които са заявили себе си, на базата на най-големия представителен обем износ, разследването на който би могло да се приеме за възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състои от три (групи от свързани) дружества, представляващи над 70 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за ЕС. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни, които не повдигнаха възражения
(13)
Що се отнася до производителите от Съюза, седем производители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от тези оказали съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от тримата най-големи по отношение на продажбите и производството (групи от) производители от Съюза, които представляват 64 % от продажбите на всички съдействащи производители от Съюза.
4. Разследван период
(14)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Разглежданият продукт, както е описан в известието за откриване, представлява нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно; снопчета и прежди от нишки от стъклено влакно и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, и понастоящем се класира в кодове по КН 7019 11 00, 7019 12 10, 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
(16)
Разглежданият продукт представлява суровина, която най-често се използва за подсилване на термопластични и термореактивни смоли в промишлеността на композитните материали. Получаваните като резултат композитни материали (пластмаси, подсилени със стъклени влакна) се използват в голям брой промишлености: автомобилната промишленост, електрическата/електронната промишленост, в лопатките на вятърни електрогенератори, сградостроителството/строителните дейности, резервоарите/тръбопроводите, потребителските стоки, космическата/военната промишленост и т.н.
(17)
Съществуват четири базови типа продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка, които са обхванати от настоящата процедура - нарязани влакна, ровинги, матове (различни от стъклената вата) и прежди. При разследването се установи, че почти всички отделни видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и основно се използват за едни и същи цели, въпреки разликите във външния вид и възможните разлики в крайните приложения на различните видове. Въпреки това беше установено, че снопчетата нямат същите основни химични, физични и технически характеристики, тъй като не са стъклени влакна с непрекъсната нишка, а прекъснати влакна с неравномерна дължина. Разследването показа също, че някои много специфични видове ровинги и някои много специфични видове прежди, които понастоящем са обхванати съответно от кодове по КН 7019 12 00 и 7019 19 10, следва да бъдат изключени, тъй като тези видове са специално третирани чрез промазване и импрегниране и имат загуба на маса при накаляване над 3 %, което им придава различни физични и химични характеристики.
(18)
Няколко потребители на прежди надолу по веригата заявиха, че последните следва да бъдат изключени напълно от обхвата на продукта, предмет на процедурата, като се има предвид почти несъществуващата производствена база в Съюза, както и липсата на заменяемост между преждите и другите видове на продукта.
(19)
При разследването обаче се установи, че съществува най-малко един вид заменяемост на търсенето в една посока (т.е. преждата може да бъде използвана в редица приложения вместо други видове, макар че, като се има предвид относително високата цена на преждите, това не винаги би било икономически оправдана възможност) и че ограничената производствена база за определен вид на продукта не може сама по себе си да бъде причина за изключване на този вид от обхвата на продукта, при условие че той има същите основни физични, химични и технически характеристики и приложения като другите видове. Предвид това, че преждите от стъклено влакно с непрекъсната нишка имат еднакви основни характеристики като другите продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка и че те са взаимозаменяеми до определена степен, бе направено временното заключение, че няма основания за изключването на преждата от определението на продукта. Отбелязва се обаче, че на допълнителната оценка на това твърдение ще бъде отделено специално внимание.
2. Сходен продукт
(20)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на Турция, която се използваше временно като държава аналог, както и продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(22)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от законодателство относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарния курс.
(23)
В настоящото разследване и тримата включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители подадоха искане за ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за искане за ТДПИ в определените срокове:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group и
-
New Changhai Group.
(24)
Комисията проучи цялата информация, която счете за необходима, относно всички гореупоменати включени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители и провери информацията, представена във формулярите за искане за ТДПИ, както и всяка друга информация, която счете за необходима, в помещенията на въпросните дружества.
(25)
При разследването се установи, че двама включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители от КНР не отговарят на изискванията на критериите, предвидени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент за предоставяне на ТДПИ.
(26)
По-специално един производител износител/група от производители износители не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. По-голямата част от директорите от неговия(нейния) съвет на директорите са били назначени от дружество, в което държавата е мажоритарен собственик. Вследствие на това държавата би могла успешно да възпрепятства вземането на всяко решение. Така че става ясно, че държавата играе основна роля в процеса на вземане на решения от страна на дружеството. Освен това дружеството не бе в състояние да докаже, че има точно определен комплект от счетоводна документация, която се подлага на независим одит и е в съответствие с Международните счетоводни стандарти, тъй като облагаемият доход на дружеството не бе посочен правилно във финансовите отчети.
(27)
Другият включен в представителната извадка производител износител/група от производители износители също не успя да докаже, че при вземането на бизнес решенията му(ѝ) в достатъчна степен липсва държавна намеса. Двама търговци от групата представляват държавни предприятия. Държавата може също така да оказва значително влияние при процеса на вземане на решения от страна на един производител износител от групата, поради имплицитното право на налагане на вето чрез директора, представляващ държавното дружество майка. Този производител на свой ред е дружество майка и основен акционер на двама други производители износители в групата и по този начин държавата също може значително да се намесва в техния процес на вземане на решения. Освен това трима производители износители от групата не можаха да докажат, че изпълняват критерий 2, тъй като двама от тях не бяха посочили във финансовите отчети ползваното от тях преференциално данъчно третиране, а одитът на третия изглежда, че не е бил независим. В допълнение пет дружества от групата не успяха да покрият критерий 3 (основно поради несъответстващите на пазарните условия цени, свързани с правата за ползване на земята).
(28)
Един включен в представителната извадка производител износител, състоящ се от група от две свързани дружества, доказа, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) и може да му се предостави ТДПИ.
(29)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от промишлеността на Съюза и от двамата включени в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, по отношение на които бе предложено да не се предоставя ТДПИ. Нито един от получените коментари обаче не бе от вид, който да промени заключенията по отношение на тях.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(30)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са обобщени по-долу:
-
в случая на предприятия, притежавани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
по-голямата част от акциите принадлежи на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(31)
Горепосочените две включени в представителната извадка дружества/групи от дружества, на които бе отказано ТДПИ, подадоха заявление и за индивидуално третиране, в случай че им бъде отказано ТДПИ.
(32)
Въз основа на наличната информация бе установено, че двете засегнати дружества/групи от дружества не са успели да докажат, че отговарят на всички изисквания за ИТ, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент. По-специално беше установено, че дружествата не отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, според който по-голямата част от акциите принадлежат на частни лица или дружеството трябва да е достатъчно независимо от държавна намеса, понеже, както се пояснява в съображения 26 и 27, за всички дружества беше установено, че в крайна сметка в по-голямата си част те са собственост на държавата или са контролирани от нея. Както е посочено по-горе, бе установено също, че тези две (групи от) дружества не са успели да докажат, че отговарят на критерия, посочен в член 9, параграф 5, буква д), по-специално че при процеса на вземане на решения няма значителна държавна намеса, която да позволи заобикаляне на мерките, ако на дружествата се определят различни митнически ставки. Следователно техните заявления за ИТ трябваше да бъдат отхвърлени.
(33)
Поради това бе направено заключението, че на никой от включените в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, на които е отказано ТДПИ, не следва да се предоставя ИТ.
3. Нормална стойност
3.1. Определяне на нормалната стойност за производителя износител/групата от производители износители, на който(която) е предоставено ТДПИ
(34)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за този производител износител дали общият обем на продажбите му на вътрешния пазар на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби е представлявал поне 5 % от общия обем на неговите експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. Разследването установи, че продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт са представителни.
(35)
Комисията впоследствие определи онези видове на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ за Съюза.
(36)
За всеки вид изделие, продавано от производителя износител на неговия вътрешен пазар, за което се установи, че е сравнимо с вида на продуктите от стъклено влакно с непрекъсната нишка, продавани за износ за Съюза, бе преценено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, е представлявал около 5 % от общия обем на сравнимия вид на продукт, продаван за износ за Съюза. Разследването установи, че за всички видове на продукта, с изключение на четири от тях, продажбите на вътрешния пазар са представителни.
(37)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи делът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(38)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, която е равна или по-висока от изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената продажна цена беше равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид на продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар за въпросния вид.
(39)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта представляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар за въпросния вид.
(40)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, бе счетено, че те не са били продавани при обичайните търговски условия.
(41)
Разследването установи, че рентабилните продажби на всички сравними видове на продукта освен един бяха над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и следователно всички продажби на вътрешния пазар бяха използвани за изчисление на средната цена на нормалната стойност. За един вид на продукта бяха използвани само рентабилните продажби. За продажбите на четирите вида на продукта, който не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, Комисията използва като нормална стойност представителните цени на вътрешния пазар на много сходни видове, които бяха надлежно коригирани.
3.2. Определяне на нормалната стойност за производители износители/групи от производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
а) държава аналог
(42)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за дружествата, на които не бе възможно да се предостави ТДПИ, беше установена въз основа на цените или на изградената стойност в държава аналог.
(43)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Турция като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(44)
Две заинтересовани страни се отзоваха и заявиха, че Турция не би била подходяща държава аналог, без обаче да обосноват допълнително твърдението си. Друга заинтересована страна представи мнението си за избора на държава аналог и предложи да се използва Индия, тъй като степента на развитие на Индия е сравнима с тази на КНР, би могло да се направи сравнение между пазарите, доколкото и на двата пазара приложенията, свързани с вятърната енергия, имат голямо значение и се произвеждат сравними видове на продукта по подобен начин. Освен това индийският пазар бе описан като отворен пазар със значителен внос. И на последно място, беше отбелязано, че достъпът до суровини в двете държави е сравним.
(45)
Комисията потърси съдействие от производители на сходния продукт в Турция, Канада, САЩ, Република Корея и Индия. Въпреки това само един турски производител изрази готовност за съдействие и представи отговори на въпросника.
(46)
Признава се, че Турция е представителна държава аналог по отношение на обема на продажбите на вътрешния пазар. Въпреки това нормалната стойност за един вид на сходния продукт, който не се произвежда в Турция, трябваше да бъде изградена. Отбелязва се също, че продължаващото антидъмпингово разследване в Турция по отношение на вноса на продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка указва възможно спадане на цените на вътрешния турски пазар. Въпреки това като се има предвид, че Турция бе единствената държава, която се съгласи да съдейства в настоящото разследване, се прави временното заключение, че Турция следва да бъде използвана като държава аналог.
б) определяне на нормалната стойност
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, беше установена на основата на проверената информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с изложената по-долу обща методология за групата от дружества, на които е предоставено ТДПИ. Когато всички видове на продукта, присъстващи на вътрешния пазар на държавата аналог, са били продавани на загуба, или когато не са били продавани сходни видове, нормалната стойност беше изградена в съответствие с член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент.
4. Експортна цена
(48)
В по-голямата част от случаите разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Съюза и поради тази причина експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на реално платените или подлежащи на плащане експортни цени.
(49)
В редките случаи на експортни продажби на един производител износител към свързаните с него дружества в Съюза бе установено, че те са били за собствено потребление и следователно не бяха използвани при временното изчисляване на дъмпинга.
5. Сравнение
(50)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти. Бе направена корекция за косвените данъци, морското навло и застраховка, транспорта в държавата износител, нивото на търговия (за разликите в каналите за дистрибуция), разходите за гаранции и по кредити, както и за банковите такси.
6. Дъмпингови маржове
(51)
Временните дъмпингови маржове бяха изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито.
(52)
Бе установен индивидуален дъмпингов марж за съдействащата група от производители износители, на която бе предоставено ТДПИ, на основата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(53)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставено ТДПИ или ИТ, и за съдействащите дружества, които не бяха включени в представителната извадка, бе изчислен като средна стойност за включените в представителната извадка три дружества/група от дружества.
(54)
Предвид високото равнище на съдействие в разследването, тъй като съдействащите дружества представляваха около 100 % от целия внос от КНР през РП, за всички несъдействащи дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, като се използва най-високият от маржовете, установен за включените в представителната извадка (групи от) дружества.
(55)
На тази основа временните равнища на дъмпинга са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Други дружества
43,6 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(56)
През РП сходният продукт се е произвеждал от 11 производители в Съюза. Седем от тези 11 производители оказаха съдействие при разследването. Всички тези седем производители бяха членове на жалбоподателя и беше установено, че те съставляват основна част, в случая повече от 90 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. От останалите четирима производители от Съюза един също беше жалбоподател, двама активно подкрепяха жалбата, докато четвъртият нито я подкрепяше, нито беше против нея. Поради това тези 11 производители представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
(57)
Както е посочено в съображение 13 по-горе, бе подбрана представителна извадка от трима производители, съставляващи около 64 % от общото производство на Съюза. Тъй като двама от тези производители бяха групи от свързани дружества с няколко производствени единици в Съюза, представителната извадка бе съставена от общо девет отделни дружества.
(58)
Някои заинтересовани страни заявиха, че включените в представителната извадка производители от Съюза не следва да бъдат считани за промишленост на Съюза, тъй като и тримата са свързани с китайски производители, произвеждащи разглеждания продукт. Разследването потвърди, че действително двама от тримата включени в представителната извадка производители от Съюза са свързани с китайски производствени дружества. Бе установено обаче, че въпреки наличието на тази връзка, нищо в поведението на двамата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе такова, че да направи констатациите от разследването ненадеждни. Обемите, които тези производители от Съюза са внасяли от свързаните с тях дружества в КНР, са ограничени (по-малко от 4 % от вноса от КНР). В допълнение този внос може да се счита за незначителен в сравнение с общото производство на засегнатите производители от Съюза, които по никакъв начин не следва да се разглеждат като вносители, тъй като те очевидно са действителни производители на стъклени влакна. И на последно място, свързаните със засегнатите производители от Съюза показатели за вреда не бяха повлияни от този ограничен внос. Предвид гореизложеното Комисията счете, че няма основания за изключване на който и да е от включените в представителната извадка производители от Съюза от определението за промишленост на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Потребление на Съюза
(59)
Потреблението на Съюза бе установено на основата на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и получените от Евростат данни за обемите на вноса за пазара на Съюза.
(60)
Потреблението на Съюза е спаднало значително с 24 % в периода между 2006 г. и РП. Въпреки това то е отбелязало леко увеличение през 2007 г. и първата половина на 2008 г.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Индекс
100
106
105
76
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем на дъмпинговия внос
(61)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от КНР на пазара на Съюза е отбелязал значително увеличение през разглеждания период. Общо вносът от КНР през разглеждания период е нараснал с повече от 50 %. По-специално в периода 2006-2008 г. вносът от КНР се увеличил повече от два пъти. Той е намалял през РП в сравнение с 2008 г., но процентът на това намаление (25 %) е бил по-нисък от спада на потреблението (28 %).
Таблица 2
Внос от КНР (обеми)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
77 283
122 190
155 875
116 413
Индекс
100
158
202
151
3.2. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(62)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличавал постоянно през разглеждания период. Пазарният дял на китайския внос през РП е бил 15,6 %, което е почти два пъти повече от неговия пазарен дял през 2006 г.
Таблица 3
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Индекс
100
149
191
198
3.3. Цени
a) динамика на цените
(63)
В таблицата по-долу е показана средната цена на дъмпинговия внос от КНР на европейската граница без платено мито според предоставената от Евростат информация. Средната цена на вноса от КНР е останала в значителна степен стабилна по време на разглеждания период. Това може да се наблюдава въпреки значителното увеличение в световен мащаб на цените на суровините, използвани за производството на стъклени влакна с непрекъсната нишка през разглеждания период (както е показано и в таблица 18).
Таблица 4
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена/тон (EUR)
930
936
970
943
Индекс
100
101
104
101
б) подбиване на цените
(64)
Беше извършено ценово сравнение по видове между продажните цени на китайските производители износители и продажните цени в рамките на Съюза на включените в представителната извадка производители от Съюза. За тази цел бяха сравнени цените на включените в представителната извадка производители от Съюза към несвързани клиенти с тези на включените в представителната извадка производители износители от засегнатата държава. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия и разходите след вноса.
(65)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от КНР е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза, като изразено в процент от последните те варират от 23 % до 39 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(66)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността на Съюза. Представените по-долу данни се отнасят за цялата промишленост на Съюза по отношение на продажбите и пазарните дялове, а за включените в представителната извадка производители - по отношение на всички останали показатели.
4.2. Производство
(67)
Обемите на производството на Съюза са останали относително стабилни в периода 2006-2008 г., но през РП са отбелязали рязък спад:
Таблица 5
Промишленост на Съюза - производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
495 942
508 837
502 729
312 824
Индекс
100
103
101
63
4.3. Производствен капацитет и използване на капацитета
(68)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е развивал, както следва:
Таблица 6
Промишленост на Съюза - производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Капацитет (в тонове)
575 900
573 600
585 350
510 700
Индекс
100
100
102
89
Използване на капацитета (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Индекс
100
103
100
71
(69)
През РП производственият капацитет е намалял. Поради ерозията на цените и загубата на пазарен дял, причинени от дъмпинговия внос от КНР, действително няколко производствени линии са били демонтирани, временно затворени или са работили с намален капацитет. Независимо от това намаление на производствения капацитет степента на използване на капацитета е спаднала от 86 % до 61 %, т.е. с 29 %.
4.4. Складови наличности
(70)
Таблицата по-долу показва, че складовите наличности първо са намалели през 2007 г., когато потреблението е достигнало върхови стойности, но след това значително са се увеличили през 2008 г. поради внезапното спадане на търсенето през четвъртото тримесечие на посочената година. През РП складовите наличности са достигнали отново по-нормални равнища.
Таблица 7
Промишленост на Съюза - складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
88 968
73 018
123 910
82 160
Индекс
100
82
139
92
4.5. Обеми на продажбите (за цялата промишленост на Съюза)
(71)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на ЕС, включително на продажбите за собствено потребление, се е развивал, както следва:
Таблица 8
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (обеми)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
737 818
743 784
706 746
520 064
Индекс
100
101
96
70
(72)
Обемите на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло са намалели с 30 %. През 2007 г. докато потреблението на Съюза е нараснало с 6 % (както е показано в таблица 1 по-горе), обемът на продажбите на разглеждания продукт от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е увеличил само с 1 %. Това означава, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от увеличеното потребление през посочения период. Впоследствие през 2008 г. и през РП обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял значително.
4.6. Пазарен дял (за цялата промишленост на Съюза)
(73)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително през 2007 г. и 2008 г., след което през РП е отбелязано слабо възстановяване. Въпреки това като цяло промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял през разглеждания период, както е показано в таблица 3 по-горе, докато пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил почти двойно през разглеждания период.
Таблица 9
Промишленост на Съюза - пазарен дял на ЕС
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял на ЕС (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Индекс
100
95
91
93
4.7. Продажни цени
(74)
Що се отнася до средните продажни цени, таблицата по-долу показва, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да увеличи продажните си цени за несвързани клиенти през разглеждания период. Напротив, средните продажни цени са намалели с 2 %, което е най-впечатляващото в условията на увеличаващи се цени на суровините. Всъщност промишлеността на Съюза не е имала възможност да отрази в продажните цени увеличението на разходите за суровини поради натиска за намаляване на ценовите равнища на пазара на Съюза, упражняван от дъмпинговия внос от КНР.
Таблица 10
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
(EUR/тон)
1 179
1 166
1 192
1 159
Индекс
100
99
101
98
4.8. Заетост
(75)
Равнището на заетост на производителите от Съюза показва, че промишлеността на Съюза е рационализирала производството през целия разглеждан период, като целта е била намаляване на производствените разходи и неутрализиране на увеличаването на разходите за суровини. Действително броят на заетите лица е намалял с 20 процентни пункта за целия период, с намаление от 15 процентни пункта, концентрирано в периода между 2007 г. и РП.
Таблица 11
Промишленост на Съюза - заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой на заетите лица
4 114
3 890
3 705
3 302
Индекс
100
95
90
80
4.9. Производителност
(76)
В резултат на усилията на промишлеността на Съюза, описани в предходното съображение, производителността на работната сила на производителите от Съюза е нараснала значително през 2007 г. и 2008 г. Тази положителна тенденция е променила своята посока през РП, като в резултат е довела до обща загуба на производителност от 21 % през разглеждания период. Този обрат в производителността се е дължал отчасти на срива на търсенето и отчасти на дъмпинговия внос от КНР, които сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза, а това е довело до значителен спад на производството и оттам до увеличаване на заетостта на единица произведени стъклени влакна.
Таблица 12
Промишленост на Съюза - производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тона/заето лице
121
131
136
95
Индекс
100
108
113
79
4.10. Заплати
(77)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да осъществи контрол над динамиката на разходите за труд. Действително таблицата по-долу показва, че средните годишни заплати леко са нараснали през 2007 г. и 2008 г., но са намалели през РП. За целия период разходите за труд за единица продукция са намалели с 3 %. Това намаление щеше да е по-ясно изразено, ако сумите на обезщетенията за прекратяване на трудовите договори бяха изключени от посочената по-горе тенденция.
Таблица 13
Промишленост на Съюза - разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Годишни заплати (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Индекс
100
101
103
97
4.11. Рентабилност и възвращаемост на инвестициите
(78)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. При установяването на рентабилността на производителите от Съюза проверените цифри бяха коригирани, така че настоящият анализ да не бъде повлиян от извънредни, специфични за дружествата аспекти, които оказват несъразмерно отражение върху данните за печалбата на тези дружества през даден период. В резултат на тези корекции рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите на включените в представителната извадка производители, свързани с продажбите на сходния продукт в Съюза, са се развивали както следва през разглеждания период:
Таблица 14
Промишленост на Съюза - рентабилност и възвращаемост на инвестициите
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетна печалба (като % от оборота)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Възвръщаемост на инвестициите
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Както се вижда от таблицата по-горе, промишлеността на Съюза е могла да постигне ограничени равнища на печалба през по-голямата част от разглеждания период, до известна степен с изключение на 2007 г., когато средният процент на рентабилност е достигнал 4,7 %. През РП печалбите са се заменили от огромна загуба, като средният процент на загуба на промишлеността на Съюза е достигнал 15 %.
(80)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата под формата на процент от нетната балансова стойност на инвестициите, изглежда, че този показател следва тенденциите по отношение на рентабилността. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите е останала по-скоро ограничена през целия разглеждан период с изключение на 2007 г. И накрая, през РП средната възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза е спаднала до - 16,8 %.
(81)
Представеното по-горе крехко финансово състояние е било в сила въпреки увеличеното потребление през периода 2006-2008 г., както е описано в съображение 60 по-горе, и усилията на промишлеността на Съюза за рационализиране на производствените разходи, както е описано в съображения 75 и 76 по-горе. През разглеждания период значително увеличаващите се обеми на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР са оказали отражение върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и в резултат са довели до сериозна ерозия на цената. Тези фактори са оказали въздействие върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза. Това най-добре се вижда от драстичната загуба в размер на 15 % през РП.
4.12. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(82)
Нетният паричен поток от оперативните дейности се е развивал, както следва:
Таблица 15
Промишленост на Съюза - паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Паричен поток (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Индекс
100
50
22
-64
(83)
Горната таблица потвърждава крехкото финансово състояние на промишлеността на Съюза през периода 2006-2008 г. и произтичащото от него драстично влошаване през РП.
4.13. Инвестиции
(84)
През разглеждания период инвестициите на включените в представителната извадка производители са се развивали, както следва:
Таблица 16
Промишленост на Съюза - инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетни инвестиции (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Индекс
100
52
109
71
(85)
През 2006 г. и 2008 г. - годините с върхови резултати - равнището на инвестициите е било относително високо поради възстановяването на пещите. При тази капиталоемка промишленост пещите трябва да бъдат възстановявани на всеки 7 до 10 години, като разходите, свързани с възстановяването на една пещ, могат да възлязат на 8-13 милиона EUR (обхватът от стойности е даден поради съображения за поверителност). Голяма част от другите структурирани в по-голяма степен високи разходи за инвестиции е свързана с потреблението на сплав за дюзите за екструдиране и съответното възстановяване на тези дюзи.
4.14. Размер на действителния дъмпингов марж
(86)
Дъмпинговите маржове за вноса от КНР, както е посочено по-горе в съображение 55, са много високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос влиянието на дъмпинговите маржове не може да се смята за пренебрежимо малко.
5. Заключение относно вредата
(87)
Въпреки сериозните усилия, предприети от промишлеността на Съюза за увеличаване на нейната конкурентоспособност, повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза, са имали отрицателна динамика през разглеждания период. Това се вижда особено добре, ако се анализират показателите, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, по-специално възвръщаемостта на инвестициите, паричния поток и рентабилността, като всички те са отбелязали драстични промени. Освен това показателите относно производството, производствения капацитет, използването на капацитета, обемите на продажбите и пазарния дял също потвърдиха явната тенденция към влошаване.
(88)
Същевременно вносът на стъклени влакна от КНР е довел до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 39 % през РП и промишлеността на Съюза е загубила 5 процентни пункта пазарен дял за по-малко от четири години.
(89)
Предвид гореизложеното се прави временното заключение, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, която позволява тя да бъде определена като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза или да представляват опасност от причиняване на вреда, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(91)
В периода между 2006 г. и РП обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 51 %, което е довело до увеличение на пазарния дял в Съюза с 98 %, от 7,9 % на 15,6 %.
(92)
Увеличението на дъмпинговия внос от КНР на разглеждания продукт през разглеждания период е съвпаднало с тенденция към понижаване на повечето показатели за вредата, свързани с промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е изгубила 5,6 процентни пункта пазарен дял и нейните продажни цени са намалели с 2 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза. Значителното подбиване на цените е възпрепятствало промишлеността на Съюза да отрази увеличението на производствени разходи в продажните цени в приемлива степен, което като резултат е довело до ниски, а по време на РП - до отрицателни равнища на рентабилност.
(93)
Следва също да се отбележи, че пазарният дял на дъмпинговият внос от КНР е продължил да се увеличава дори и по време на РП. С други думи, както е посочено в съображение 62 по-горе, обемът на дъмпинговия внос от КНР е намалявал с по-бавно темпо от потреблението на Съюза.
(94)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Един от изтъкнатите в това отношение аргументи бе, че разликата между китайските продажни цени и продажните цени на Съюза е била сравнително постоянна през целия разглеждан период, като същевременно рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязвала колебания. В това отношение трябва да се има предвид, че не само равнището на цените, но също така и обемът на дъмпинговия внос на вече ниски цени е оказал силен натиск върху продажбите на промишлеността на Съюза. Освен това дори да е възможно и други фактори също да са изиграли роля за влошеното състояние на промишлеността на Съюза, като по този начин са засегнали в определена степен и динамиката на рентабилността на промишлеността на Съюза, това по никакъв начин не може да смекчи въздействието на дъмпинговия внос от КНР, който постоянно е подбивал цените на Съюза, особено предвид факта, че неговото равнище е останало относително стабилно, независимо от промените на пазара, като например нарастването и спадането на потреблението или динамиката на цените на суровините.
(95)
Подобен аргумент бе изтъкнат във връзка с твърденията за липса на връзка между данните за рентабилността на промишлеността на Съюза и динамиката на нейния пазарен дял. Например действително равнищата на рентабилност на промишлеността на Съюза временно са се подобрили от 2006 г. до 2007 г. въпреки намаляването на нейния пазарен дял. Това отчасти се е дължало на по-благоприятните условия на пазара на Съюза през 2007 г. (вж. увеличението от 6 % на потреблението на Съюза, посочено в съображение 60 по-горе). По-важно е обаче, че през 2006 г. и 2007 г. промишлеността на Съюза се е насочила към рационализиране на производството си чрез намаляване на производствените разходи, което също е оказало влияние върху нейните равнища на рентабилност. Като друг пример може да се отбележи, че в периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза леко се е увеличил, докато нейният процент на рентабилност е спаднал значително с 15 %. Въпреки това през същия период дъмпинговият внос от КНР също е увеличил своя пазарен дял, като е продължил значително да подбива продажните цени в Съюза. Това е довело до огромната загуба, претърпяна от промишлеността на Съюза. Действително и двата посочени по-горе случая показват, че един или два отделни показателя не могат да бъдат взети предвид отделно от останалите при измерване на въздействието на дъмпинговия внос върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(96)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че дъмпинговият внос на ниски цени от КНР, който е влизал на пазара на Съюза в големи и постоянно увеличаващи се обеми и който значително е подбивал цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, е оказал значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети държави
(97)
През разглеждания период вносът от други трети държави е бил ограничен. Общият пазарен дял на вноса от държави, различни от КНР, е намалял с 2 процентни пункта, от 17 % на 15 %. Норвегия, която представлява вторият най-голям източник на внос, е имала пазарен дял от 3,3 % през РП. През РП Турция е имала пазарен дял от 2,5 %, а САЩ - четвъртият най-голям източник на внос - е имал пазарен дял под 2 % през същия период.
Таблица 17
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Норвегия
Обеми (в тонове)
34 990
28 834
35 410
24 993
Пазарен дял (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Средна цена (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Турция
Обеми (в тонове)
28 981
25 035
20 658
18 874
Пазарен дял (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Средна цена (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
САЩ
Обеми (в тонове)
22 921
24 246
20 447
13 569
Пазарен дял (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Средна цена (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Малайзия
Обеми (в тонове)
9 541
25 569
35 200
12 601
Пазарен дял (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Средна цена (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Тайван
Обеми (в тонове)
19 318
18 150
14 655
11 285
Пазарен дял (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Средна цена (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Индия
Обеми (в тонове)
4 365
11 231
3 757
5 361
Пазарен дял (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Република Корея
Обеми (в тонове)
7 959
5 974
13 934
5 116
Пазарен дял (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Средна цена (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Япония
Обеми (в тонове)
21 671
10 727
11 174
4 609
Пазарен дял (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Средна цена (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Мексико
Обеми (в тонове)
4 894
9 713
7 226
3 689
Пазарен дял (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Средна цена (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Канада
Обеми (в тонове)
4 136
3 309
2 196
2 244
Пазарен дял (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Средна цена (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Други държави
Обеми (в тонове)
8 954
14 848
8 519
9 227
Пазарен дял (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Средна цена (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Таблицата по-горе, която се основава на данни от Евростат, показва също, че средните равнища на цените на границата на Съюза на другия внос по принцип са много по-високи от цените на вноса от КНР, както е обобщено в съображение 63 по-горе. При сравнение на тези съобщени от Евростат цени с продажните цени на промишлеността на Съюза, посочени в съображение 75 по-горе, изглежда, че вносът от Турция подбива цените на промишлеността на Съюза през РП. Въпреки това вносът от Турция през РП е представлявал пазарен дял от само 2,5 %, тоест по-малко от неговия пазарен дял през 2006 г. Освен това цените на този внос постоянно са били доста над равнищата на цените на вноса от КНР, като са превишавали последните с 14 % до 23 %. Вносът от Малайзия, Тайван и Република Корея изглежда, че също е под цените на промишлеността на Съюза, обаче пазарните дялове на този внос са ограничени и също така намаляват. Следователно вносът от Турция, Малайзия, Тайван и Република Корея или всеки друг внос от трета държава не се счита като оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това може основателно да бъде направено временното заключение, че вносът с произход от други трети държави не е нарушил причинно-следствената връзка между установения дъмпинг и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(99)
Някои страни заявиха, че понесената от промишлеността на Съюза вреда е причинена от икономическата криза, в резултат на която е настъпил рязък спад на търсенето.
(100)
Действително в периода между 2008 г. и РП бе наблюдаван значителен спад на потреблението на Съюза, както е отбелязано в съображение 60 по-горе. Това намаление бе в размер на 28 % и се признава, че е причинено от икономическата криза, която засегна Съюза през този период. По-голямата част от секторите, използващи продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването (автомобилната промишленост, вятърната енергия, строителството и др.) са били сериозно засегнати от кризата, като в резултат от това се наблюдава спад на търсенето на стъклени влакна в началото на веригата.
(101)
При все това отрицателното въздействие на икономическия спад и свиването на търсенето са били засилени от нарасналия дъмпингов внос от КНР, който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза. Дори и ако по тази причина икономическият спад може да бъде разглеждан като допринасящ за вредата през РП, то това по никакъв начин не може да намали ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на ЕС през целия разглеждан период. Дори и в положение на намаляващи продажби промишлеността на Съюза би могла да бъде в състояние да поддържа приемливо равнище на обемите и цените, като по този начин ограничи отрицателното въздействие от спада на потреблението. Това обаче би било възможно само при липсата на нелоялната конкуренция на дъмпинговия внос на ниски цени на пазара. Освен това въздействието на китайския дъмпингов внос, който значително е подбивал продажните цени на Съюза през РП, може да се разглежда дори като причиняващо по-голяма вреда в период на икономическа криза.
(102)
Предвид изложените по-горе обстоятелства икономическият спад не може да бъде считан за възможна причина, която нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР.
3.3. Динамика на обемите на китайския внос и финансово състояние на промишлеността на Съюза
(103)
Някои заинтересовани страни заявиха, че не съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и финансовото състояние на промишлеността на Съюза, тъй като последната е постигнала най-високите си равнища на рентабилност през годините, когато вносът от КНР на разглеждания продукт е бил в най-големи обеми, и е отбелязала най-лоши резултати, когато вносът от КНР е спаднал до най-ниското си равнище през разглеждания период.
(104)
В това отношение на първо място се отбелязва, че развитието на потреблението, и по-специално икономическият спад през РП определено е оказал въздействие върху обемите на вноса от КНР и върху финансовото състояние на промишлеността на Съюза, предвид глобалния характер на кризата.
(105)
Въпреки това, както вече беше посочено по-горе, дъмпинговият внос от КНР значително е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза през РП, тоест по време на икономическия спад. Към това се е добавил и фактът, че производителите износители от КНР са успели да увеличат с още малко пазарния си дял, дори в периода на икономически спад, докато промишлеността на Съюза е отбелязала значителни загуби в резултат на невъзможността си да продава на по-рентабилни цени.
(106)
Действително може да се счита, че горепосоченото подбиване на цените заедно с увеличаването на пазарния дял на дъмпинговия внос от КНР е причинило дори още по-голяма вреда за промишлеността на Съюза, отколкото в случай на период без непостоянно потребление, предизвикано от икономически спад.
(107)
Предвид гореизложеното по никакъв начин не може да се заключи, че сравнението единствено на тенденциите в обемите на дъмпинговия внос от КНР и на финансовите резултати на промишлеността на Съюза би могло да се тълкува като фактор, нарушаващ причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.4. Спад на експортните продажби и/или продажби за собствено потребление на промишлеността на Съюза
(108)
Някои заинтересовани страни заявиха, че влошаването на рентабилността на промишлеността на Съюза е причинено по-скоро от спада на експортните продажби или от спада на производството за собствено потребление, а не от спада на продажбите ѝ в рамките на Съюза. В това отношение на първо място следва да се припомни, че с изключение на обемите на продажбите, всички показатели за вредата, включително рентабилността, са оценени въз основа на продажбите на пазара на Съюза към несвързани страни. С други думи, от това изчисление са изключени експортните продажби и продажбите за собствено потребление. На второ място, вярно е, че обемите на експортните продажби са намалели с малко по-бързо темпо, отколкото продажбите на Съюза, но това не е така по отношение на производството за собствено потребление, което през целия разглеждан период е представлявало между 22,4 % и 24,4 % от общите продажби на Съюза. Освен това предвид обема на експортните продажби в сравнение с продажбите в ЕС на промишлеността на Съюза (които се колебаят между 10 % и 14 % през целия разглеждан период), те не могат да бъдат счетени за толкова значителни, че да поставят под въпрос причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и въздействието върху промишлеността на Съюза. Следователно този аргумент се отхвърля.
3.5. Увеличение на капацитета на промишлеността на Съюза и увеличение на производствените разходи
(109)
Една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза се е дължало на погрешно решение за увеличаване на капацитета. В това отношение на първо място следва да се отбележи, че от няколко години пазарът на стъклени влакна е разрастващ се пазар и че решението за увеличаване на капацитета на някои промишлени инсталации не може да се счита за неразумно стопанско планиране в условията на нарастващо потребление. Освен това се отбелязва, че като цяло през разглеждания период капацитетът на промишлеността на Съюза всъщност е намалял (вж. съображение 68 по-горе).
(110)
Във всички случаи трябва да се отбележи, че промишлеността на Съюза е успяла да намали разходите за единица от основните суровини, въпреки увеличението на себестойността на суровините през разглеждания период:
Таблица 18
Разходи за суровини и разходи за единица произведена продукция от стъклени влакна
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Цена/тон суровина (3)
100
106
104
102
Разходи за суровина/тон стъклени влакна (3)
100
99
97
94
(111)
Показаната по-горе динамика на разходите за суровина за единица произведена продукция от стъклени влакна се е дължала на инвестициите, целящи повишаване на ефективността и конкурентоспособността. Действително през разглеждания период промишлеността на Съюза е приложила няколко мерки за повишаване и рационализиране на производствените процеси и разходите за вложени материали и труд.
(112)
Що се отнася до разходите за труд, както вече бе посочено в съображения 75-77 по-горе, промишлеността на Съюза е намалила броя на заетите лица с 20 % през разглеждания период, докато средните заплати са намалели, дори и без да се изключва влиянието на значителните обезщетения за прекратяване на трудовите договори.
(113)
Следователно поради гореизложените причини аргументът, според който влошеното състояние на промишлеността на Съюза всъщност е предизвикано от увеличените производствени разходи, вероятно поради неефективност или високи разходи за труд, се отхвърля.
3.6. Конкурентоспособност на дъмпинговия внос от КНР и самопричинена вреда от свързаните китайски производители
(114)
Бе заявено, че вредата е причинена от мащаба на производството и съвременните технологии, прилагани от китайските износители, а не от дъмпинга на продукта, предмет на разследването. Всъщност като цяло може да се установи, че производителите от Съюза също имат широкомащабно производство, както и че използват съвременни производствени процеси.
(115)
Една от заинтересованите страни заяви, че е възможно промишлеността на Съюза всъщност да си е самопричинила вреда чрез вноса от свързаните с нея китайски производители. В този контекст трябва да се отбележи, че както е посочено в съображение 58 по-горе, обемът на този внос е бил много ограничен както по отношение на производството на промишлеността на Съюза, така и по отношение на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(116)
Поради тази причина нито липсата на конкурентоспособност, нито вносът от свързаните китайски производители могат да бъдат считани за фактор, който нарушава причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и установената вреда.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(117)
В заключение горният анализ доказва, че вносът на стъклени влакна от КНР е нараснал значително в количествено отношение през разглеждания период, като е предизвиквал постепенното намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Освен това тези увеличени количества, които са влизали на пазара на Съюза на дъмпингови цени, силно са подбили цените на промишлеността на Съюза, като по този начин не са позволили на промишлеността на Съюза да прехвърли върху своите клиенти увеличението на разходите за суровини. Въпреки че за определен период промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира отрицателните последици от този натиск с повишаване на ефективността, това вече не е било възможно, когато икономическата криза значително е намалила равнището на търсене.
(118)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение бе установено, че вносът от трети държави, въздействието на икономическата криза, динамиката на другите продажби от промишлеността на Съюза и другите фактори, включително посочените в съображения 97-116 по-горе, не изглежда да са такива, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(119)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, от вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(120)
В съответствие с член 21 от основния регламент Комисията проучи дали въпреки заключенията относно дъмпинга, вредата и причинно-следствената връзка, съществуват наложителни причини, които да доведат до заключението, че приемането на мерки в този конкретен случай е в противовес на интереса на Съюза. За тази цел и съгласно член 21, параграф 1 от основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на възможните мерки по отношение на всички засегнати страни, както и вероятните последици, ако не бъдат предприети мерки.
(121)
Комисията изпрати въпросници до независими вносители и потребители. Общо бяха изпратени 60 въпросника. В крайна сметка двама вносители и 13 потребители отговориха на въпросника в рамките на определения срок. В допълнение няколко вносители и потребители се отзоваха по време на процедурата, като изпратиха писма, изразяващи възражение срещу всякакви възможни мерки в този случай.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(122)
Както е посочено в съображение 56, сходният продукт е бил произвеждан от 11 производители в Съюза. Осемте жалбоподатели представляваха над 90 % от производството на Съюза; други двама подкрепиха жалбата, докато 11-ото дружество нито я подкрепи, нито бе против нея.
(123)
Трите включени в представителната извадка дружества, които представляваха около 60 % от общото производство на Съюза, са осигурявали заетост на около 3 300 души, пряко участващи в производствените, продажбените и административните дейности, свързани със сходния продукт. Припомня се, че показателите за вредата показаха наличието на обща отрицателна тенденция, като по-специално сериозно бяха засегнати показателите за вреда, свързани с пазарния дял и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток. По-специално през разглеждания период рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала от едно вече много ниско равнище от 0,3 % до - 15,0 %, докато нейният пазарен дял е намалял с 5,6 процентни пункта.
(124)
Ако бъдат наложени мерки, се очаква, че намалението на цените и загубата на пазарен дял ще спрат и че продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се възстановяват, в резултат на което финансовото състояние на промишлеността на Съюза ще се подобри значително.
(125)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност влошаването на състоянието на пазара на промишлеността на Съюза и на финансовото състояние да продължи. При такъв сценарий се очаква промишлеността на Съюза да продължи да губи пазарен дял и да не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от вноса от КНР. Вероятните последици ще бъдат допълнително намаляване на производството и инвестициите и затваряне на още производствени инсталации в Съюза, което ще доведе до масови съкращения на работни места.
(126)
Съответно се прави временно заключение, че е ясно, че налагането на антидъмпингови мерки е в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(127)
Както беше посочено по-горе, по отношение на несвързаните вносители не бе приложена представителна извадка и двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие на разследването, като представиха отговори на въпросника. Само една малка част от оборота на тези двама вносители (съответно 7 % и 25 %) е получена в резултат на дейностите им по отношение на разглеждания продукт от КНР. И двамата възразиха срещу евентуалното налагане на антидъмпингови мерки, тъй като според тях това би могло да доведе до прекратяване на вноса на разглеждания продукт от КНР.
(128)
Декларираният от тези двама вносители внос обаче е представлявал много малка част от целия внос от КНР през РП (по-малко от 1 %). Нямаше други вносители, които да са оказали съдействие чрез представяне на отговори на въпросника или на обосновани коментари. Въз основа на това се прави временното заключение, че налагането на временни мерки няма да окаже отрицателно въздействие в значителна степен върху интересите на вносителите от ЕС.
3. Интерес на потребителите
(129)
Нишките от стъклени влакна, които са предмет на настоящата процедура, се употребяват в голям брой приложения. Съдействие бе оказано от следните групи потребители: тъкачи (както на високоспециализирани тъкани, така и на по-обикновени тъкани, например за използване в турбини за вятърна енергия, за приложения в областта на морското дело, транспорта, космическата област и инфраструктурата); производители на обшивки; производители на съединения, използвани между другото в автомобилната промишленост; производители на съставни полуготови продукти или крайни продукти.
(130)
Обемът на разглеждания продукт от КНР, закупуван от съдействащите потребители, е представлявал около 20 % от вноса на стъклени влакна от КНР през РП. От информацията, предоставена чрез отговорите на въпросника, освен това изглежда, че потребителският отрасъл на промишлеността на Съюза осигурява работа на значителен брой хора. Въпреки че в това отношение на този етап не са предоставени изчерпателни и обосновани данни, въз основа на информацията, съдържаща се в тези отговори на въпросника, броят на работещите в промишлеността надолу по веригата в ЕС може временно да се определи на 50 000-75 000 души. На същата основа заетостта в подразделенията на дружествата, които са използвали китайски стъклени влакна през РП, може да се определи на около 27 000 души.
(131)
Повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че купуват стъклени влакна както от китайски, така и от други източници, включително от европейски производители. Само една малка част от тях са купували стъклени влакна изключително от КНР. В този сектор има не само голямо разнообразие на дейностите на промишлеността надолу по веригата, но и размерът на тези дружества също може да се различава в значителна степен, като някои от тях са част от действащи на международно равнище големи групи от дружества, докато други са напълно независими.
3.1. Възможно въздействие на мерките по отношение на рентабилността на потребителите
(132)
Въз основа на отговорите на въпросника използващият стъклени влакна потребителски отрасъл на промишлеността изглежда, че е в сравнително добро състояние. Действително повечето от оказалите съдействие потребители съобщиха, че са получавали печалба от производството и продажбите на своите продукти, които съдържат продукта, предмет на разследването през целия разглеждан период, включително през РП. Няколко потребители обаче съобщиха, че имат загуба от тази дейност през РП, но печалбата на редица други е била в границите от 5 % до 10 %.
(133)
Разходите за закупуване на стъклени влакна представляват като цяло значителна част от производствените разходи за продуктите на потребителския отрасъл на промишлеността. Съгласно съобщените данни тази част може да бъде от 10 % до над 50 % в зависимост от произвеждания продукт. Поради това за някои потребители увеличаването на разходите за закупуване на китайски стъклени влакна може да окаже значително отражение върху разходите.
(134)
Въз основа на информацията, съдържаща се в отговорите на въпросника от съдействащите потребители, възможното въздействие на антидъмпинговите мерки върху печалбата може да се оцени средно на около 1 % от оборота на тези подразделения на дружествата потребители, които използват стъклени влакна, но на по-малко от 0,5 % от общия оборот на целите дружества, в който съществуват подразделения, използващи стъклени влакна. С други думи, отражението върху доходността на подразделение, използващо стъклени влакна, и на цялото дружество би било съответно средно около един и по-малко от половин процентен пункт.
(135)
Следва обаче да се отбележи, че при някои дружества потребители посоченото по-горе въздействие би могло да бъде по-голямо, до около 5 % от оборота на дружеството. Предвид равнищата на печалба на някои потребители и дела на стъклените влакна в техните производствени разходи не може да се изключи възможността тяхната рентабилност да бъде засегната от силно повишение на цените на стъклените влакна, освен ако такова повишение на разходите не бъде прехвърлено изцяло или най-малкото в голямата си част върху техните клиенти.
(136)
Като цяло може временно да се заключи, че макар че някои дружества потребители биха могли да бъдат по-силно засегнати от евентуалното въздействие на антидъмпинговите мерки, други потребители вероятно ще бъдат засегнати в по-скоро умерена степен.
3.2. Липса на взаимозаменяемост
(137)
Няколко потребители изтъкнаха, че голяма част от стъклените влакна, необходими на потребителския отрасъл на промишлеността, не могат да бъдат закупени в готово състояние. Вместо това доставчиците трябва да преминат през продължителен и сложен квалификационен процес, който може да отнеме от 6 до 12 месеца без гаранция за успех. Следователно смяната на доставчика, за да се избегне плащането на антидъмпингови мита, би било скъпо, невъзможно в краткосрочен план и рисковано от технологична гледна точка начинание.
(138)
В това отношение се признава, че при някои специални приложения характеристиките на продукта, предмет на разследването, могат действително да доведат до продължителен квалификационен процес, който включва изпитване. Въпреки това, като се имат предвид и коментарите, получени от няколко потребители, към настоящия момент изглежда, че в по-голямата част от случаите съществуват множество източници. Следва също да се припомни, че предназначението на антидъмпинговите мерки не е да лиши определени доставчици от достъп до пазара на Съюза, тъй като всяка от предложените мерки има за цел единствено възстановяване на справедливата търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара.
(139)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки по отношение на китайските стъклени влакна няма вероятност да доведе до временно преустановяване на снабдяването със суровина на потребителския отрасъл на промишлеността.
3.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличенията на себестойността и на увеличената конкуренция от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига
(140)
Няколко потребители изложиха довода, че не са в състояние да прехвърлят увеличенията на цените на стъклените влакна върху клиентите, закупуващи техните продукти. Тези потребители отбелязаха, че съществува силна конкуренция на пазарите на техните продукти и че ако увеличат цените, техните клиенти биха могли лесно да сменят доставчика.
(141)
Предвид разнообразието от дружества потребители е трудно да се оцени като цяло възможността за потребителите да прехвърлят потенциалните увеличения на себестойността върху своите клиенти. Въпреки това въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника от потребителите, може да се предположи, че дори и даден потребител да не може да прехвърли по-голямата част от увеличението на себестойността на продуктите си, в повечето случаи неговият оборот и рентабилност биха били засегнати само в ограничена степен.
(142)
Що се отнася до конкуренцията, няколко потребители изразиха освен това загриженост, че налагането на антидъмпингови мита би довело до увеличаване на конкуренцията от страна на доставчици извън ЕС на пазара надолу по веригата, тъй като продуктите надолу по производствената верига няма да бъдат предмет на никакви защитни мерки, както и до промяна на вноса от КНР от стъклените влакна към продуктите надолу по производствената верига като съединенията, тъканите и лопатките от композитни материали за вятърни турбини. Всъщност, що се отнася до КНР, бе изложен доводът, че вече е съществувала конкуренция от страна на КНР на много от тези пазари и че би било съвсем логично тя да се увеличи от налагането на мерки по отношение на стъклените влакна. По този начин потребителският отрасъл на промишлеността, както бе заявено, не само ще трябва да плаща по-високи цени за закупуваните от него стъклени влакна, но също така ще трябва да се справя с нарасналата конкуренция. В подобна бизнес среда, както бе заявено, не би било възможно да се прехвърли значителна част от увеличението на цените върху клиентите.
(143)
В това отношение следва да се отбележи, че фактът, че налагането на антидъмпингови мерки би могло да предизвика появата на по-голяма конкуренция, не може да бъде причина за неналагането на подобни мерки, ако те са обосновани. Европейският потребителски отрасъл на промишлеността в областта на стъклените влакна има същите права като преработвателната промишленост в областта на стъклените влакна и има пълното право да прибегне до търговското право на ЕС и да поиска антидъмпингово разследване относно своите продукти, ако има достатъчно основания и може да представи prima facie доказателства за наличието на вредоносен дъмпинг.
(144)
Поради това посоченият по-горе аргумент относно потенциалното увеличение на конкуренцията от страна на произведени извън ЕС продукти надолу по производствената верига не може да оправдае неналагането на антидъмпингови мерки.
3.4. Недостатъчно снабдяване
(145)
Няколко потребители изложиха довода, че след РП вече е имало недостатъчно снабдяване на пазара на Съюза и че налагането на антидъмпингови мерки би влошило положението, тъй като това би довело до намаляване на вноса от КНР, докато този внос е необходим с оглед на голямото и нарастващо търсене.
(146)
Жалбоподателите потвърдиха, че е имало трудности при снабдяването с някои групи от продукти, произвеждани от промишлеността на Съюза, но те са ги счели за временни и предизвикани от недостиг на складови наличности, свързани с възстановяването на пазара след икономическата криза. Те също изложиха довода, че промишлеността на Съюза ще бъде в състояние да посрещне предвидения бъдещ ръст на търсенето от страна на промишлеността на ЕС надолу по веригата, най-вече чрез вкарването в употреба на своя неизползван капацитет, който може лесно да бъде въведен отново в експлоатация, допълнителни технологични подобрения и възстановяване на пещите, в случай че бъдат възстановени добрите равнища на рентабилност.
(147)
В това отношение следва на първо място да се отбележи, че целта на антидъмпинговите мерки е да се коригират нелоялните търговски практики, които оказват вредоносно въздействие върху промишлеността на Съюза, и да се възстанови положението на ефективна конкуренция на пазара на ЕС, а не да се възпрепятства вносът. Следователно въпреки че ценовите равнища в ЕС на разглеждания продукт с произход от КНР най-вероятно ще се увеличат след налагането на антидъмпингови мерки, предлаганите мерки не са такива, че да затворят пазара на Съюза за производителите износители от КНР и следователно ще позволят вносът на разглеждания продукт от КНР да присъства постоянно на пазара на Съюза.
(148)
Що се отнася до възможността на промишлеността на Съюза да компенсира всяка потенциална липса на снабдяване с китайски стъклени влакна, следва да се отбележи, че настоящото равнище на използване на капацитета на промишлеността на Съюза изглежда гарантира, че търсенето на пазара би могло да бъде напълно удовлетворено. Действително дори и общият размер от 116 413 тона на китайския внос на стъклени влакна през РП теоретично би могъл да бъде компенсиран с неизползвания капацитет на промишлеността на Съюза, който се оценява на около 200 000 тона през РП.
(149)
Предвид гореизложеното може временно да се заключи, че въпросът за потенциално недостатъчното снабдяване може да бъде разрешен чрез по-широко използване на капацитета на промишлеността на Съюза, чрез друг внос, както и чрез недъмпингов внос на разглеждания продукт от КНР.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(150)
В заключение се очаква, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР ще даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си чрез повишаване на обема на продажбите, на продажните цени и на пазарния дял. Въпреки че може да се прояви известно отрицателно въздействие под формата на нараснали разходи за някои потребители, то вероятно ще бъде по-слабо от очакваните ползи за производителите и техните доставчици.
(151)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че като се вземат предвид всички фактори, не съществуват непреодолими основания в противовес на налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР. Въпреки това настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(152)
С оглед на заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Китайската народна република с цел да се предотврати причиняването на допълнителна вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(153)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени в размер, достатъчен за отстраняване на вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, се счита, че мерките следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие своите производствени разходи и като цяло да достигне печалба преди данъци, за която основателно може да се очаква да бъде реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос.
(154)
Промишлеността на Съюза заяви, че за определянето на нивото на отстраняване на вредата следва да се използва целева печалба от 12 %-15 %. Въпреки това представените досега доказателства не показват убедително, че такова равнище на печалбата е минимално необходимото, за да се гарантира жизнеспособността на стопанската дейност на промишлеността на Съюза в този бизнес сектор. При липсата на убедителни доказателства в подкрепа на високото ниво на целева печалба бе временно прието, че целева печалба от 5 % изглежда подходяща за определяне на нивото на отстраняване на вредата.
(155)
На тази основа беше изчислена непричиняваща вреда цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Непричиняващата вреда цена беше определена като от цената франко завода беше приспаднат действителният марж на печалбата и към така изчислената равновесна цена беше прибавен горепосоченият целеви марж на печалбата.
(156)
В резултат бяха временно установени следните нива на отстраняване на вредата:
Дружество
Ниво на отстраняване на вредата
New Changhai Group
61,4 %
Други съдействащи дружества
104,2 %
Други дружества
104,2 %
2. Временни мерки
(157)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-ниските установени дъмпингов марж и ниво на отстраняване на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито, което при всяко положение е дъмпинговият марж.
(158)
Предвид много високото равнище на съдействие на китайските производители износители ставката на временното мито за съдействащите производители износители, на които не е предоставено индивидуално третиране или проучване, и за всички несъдействащи производители износители е едно и също. Въз основа на горепосоченото предлаганите митнически ставки са:
Дружество
Временно мито
New Changhai Group
8,5 %
Други съдействащи дружества
43,6 %
Всички други дружества
43,6 %
(159)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от съответните дружества, т.е. от посочените конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(160)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и за износ, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(161)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през РП.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(162)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили себе си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани при определянето на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); на прежди от нишки от стъклено влакно, с изключение на прежди, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем класирани в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (кодове по TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 и 7019310099) и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Всички други дружества
43,6
A999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 септември 2010 година.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 812/2010,
annettu 15 päivänä syyskuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä joulukuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa.
(2)
Menettely aloitettiin valituksen johdosta, jonka teki 3 päivänä marraskuuta 2009 Euroopan lasikuitutuottajien liitto, jäljempänä ’valituksen tekijä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden kokonaistuotannosta unionissa. Valitukseen sisältyneet todisteet mainitun tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan edustajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia oli ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjaksolta (1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 väliseltä ajalta).
(6)
Kahdeksan vientiä harjoittavaa kiinalaista tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ja seitsemän unionin tuottajaa tai tuottajien ryhmää toimitti vaaditut tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Toimitettujen tietojen tarkastelun ja yhteistyöhalukkaiden vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien suuren määrän perusteella päätettiin, että kyseisistä tuottajista olisi valittava otos (ks. johdanto-osan 12 ja 13 kappale).
(7)
Etuyhteydettömien tuojien osalta ainoastaan kolme tuojaa toimitti vaaditut tiedot tutkimuksen otantavaiheessa menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Sen vuoksi päätettiin, että otantamenetelmää ei sovellettaisi, ja kyselylomakkeet päätettiin lähettää kaikille niille tuojille, jotka olivat ilmoittautuneet.
(8)
Jotta otokseen valitut Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Kaikki otokseen valitut yritykset (yritysryhmät) pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.
(9)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(10)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille, tuojille sekä kaikille tiedossa olleille käyttäjille ja käyttäjien järjestöille. Täydelliset kyselylomakevastaukset saatiin otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kahdelta tuojalta ja 13 käyttäjältä.
(11)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon tai vahingon uhkan ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.; Jushi P-D Interglas Co., Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. ja Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) ja
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. Ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
b)
Unionin tuottajat
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakia
-
European Owens Corning Fiberglas, Bryssel, Belgia
-
Owens Corning France, Chambéry, Ranska
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Alankomaat
c)
Unionin käyttäjät
-
Sabic Europe BV, Sittard, Alankomaat ja Genk, Belgia
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Alankomaat
d)
Vertailumaassa toimiva tuottaja
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turkki.
3. Otos
(12)
Ilmoittautuneista kahdeksasta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan mahdolliseen edustavaan vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen kuului kolme yritystä (toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää), joiden osuus yhteistyössä toimineiden osapuolten vientimäärästä Kiinasta EU:hun oli 70 prosenttia. Asianomaisia osapuolia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet asiaa.
(13)
Unionin tuottajista seitsemän toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseisiltä yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen kolme myynti- ja tuotantomäärältään suurinta unionin tuottajaa (tuottajien ryhmää), joiden myynti muodostaa 64 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä.
4. Tutkimusajanjakso
(14)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2006 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(15)
Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa kuvattu tarkasteltavana oleva tuote on enintään 50 mm pituiset silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen, kiertämätön lasikuitulanka, raakalanka (slivers) ja lasikuitufilamenttilanka sekä lasikuitufilamenteista valmistetut matot, ei kuitenkaan lasivillasta valmistetut matot, ja se luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on yleisimmin käytetty raaka-aine komposiittiteollisuudessa termoplastisten ja lämpökovettuvien hartsien lujittamiseksi. Tuloksena olevaa materiaalia (lasikuitulujitemuovia) käytetään monilla tuotannonaloilla, kuten autoteollisuudessa, sähkö- ja elektroniikka-alalla, tuulimyllyjen siipien valmistuksessa, rakennusalalla, säiliöiden ja putkien tuotannossa, kulutushyödykkeissä ja ilmailu- ja avaruusalalla sekä armeijassa.
(17)
Tämä menettely kattaa neljä jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden peruslajia: silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen, kiertämätön lasikuitulanka, matot (muut kuin lasivillamatot) ja langat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajien erilaisesta ulkomuodosta ja käyttösovellusten mahdollisista eroista huolimatta niillä oli melkein kaikilla samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja niitä käytettiin periaatteessa samoihin tarkoituksiin. Todettiin kuitenkin, että raakalangalla (slivers) ei ole samoja kemiallisia, fyysisiä ja teknisiä perusominaisuuksia, koska se ei ole jatkuvakuituista lasikuitua vaan epäsäännöllisen pituista katkonaista säiettä. Tutkimuksessa ilmeni myös, että tietyt tällä hetkellä CN-koodiin 7019 12 00 luokiteltavat jatkuvakuituisen, kiertämättömän lasikuitulangan erikoislajit ja tietyt tällä hetkellä CN-koodiin 7019 19 10 luokiteltavat langan erikoislajit olisi suljettava pois tuotteen määritelmästä, koska kyseisille tuotelajeille tehdään erikoiskäsittely päällystämällä ja kyllästämällä ja niillä on yli 3 prosentin hehkutushäviö, minkä vuoksi niillä on erilaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet.
(18)
Useat lankojen jatkokäyttäjät ovat väittäneet, että langat olisi suljettava kokonaan pois menettelyssä käytetystä tuotteen määritelmästä, koska unionin tuotanto on melkein olematonta ja koska langat ja muut tuotelajit eivät ole korvattavissa keskenään.
(19)
Tutkimuksessa on kuitenkin käynyt ilmi, että ainakin yhdensuuntainen korvattavuus on olemassa (eli lankaa voidaan käyttää useissa sovelluksissa muiden lajien sijasta, vaikka se tosin ei lankojen suhteellisen korkeasta hinnasta johtuen olisi kaikkein taloudellisin vaihtoehto) ja tiettyjen tuotelajien vähäistä tuotantoa ei voida pitää perusteena kyseisen lajin sulkemiselle tuotteen määritelmän ulkopuolelle niin kauan kuin sillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötavat kuin muillakin lajeilla. Kun otetaan huomioon, että jatkuvakuituisilla lasikuitulangoilla on samat perusominaisuudet kuin muillakin jatkuvakuituisilla lasikuitutuotteilla ja ne ovat keskenään vaihdettavissa tietyssä määrin, pääteltiin alustavasti, ettei ole syytä sulkea lankoja pois tuotteen määritelmästä. Todetaan kuitenkin, että tätä väitettä tarkastellaan myöhemmin erityisen huolellisesti.
2. Samankaltainen tuote
(20)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimaanmarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Turkin kotimaanmarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä jatkuvakuituisilla lasikuitutuotteilla samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä jatkuvakuituisilla lasikuitutuotteilla havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(21)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(22)
Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1.
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;
2.
kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3.
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4.
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden,
5.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(23)
Tässä tutkimuksessa otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group, ja
-
New Changhai Group.
(24)
Komissio hankki kaikista edellä mainituista otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista tai tuottajaryhmistä kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
(25)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseksi.
(26)
Erityisesti yksi vientiä harjoittava tuottaja tai tuottajien ryhmä ei voinut osoittaa, että sen liiketoimintaa koskevat päätökset olivat tarpeeksi riippumattomia valtiosta. Eräs valtion enemmistöomistuksessa oleva yritys nimitti suurimman osan kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan hallituksen jäsenistä. Valtio pystyi sen vuoksi estämään kaikki päätökset. Näin ollen on selvää, että valtiolla on merkittävä rooli yrityksen päätöksenteossa. Lisäksi yritys ei voinut osoittaa, että sillä on selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti, koska yrityksen verotettavia tuloja ei ollut asianmukaisesti ilmoitettu tilinpäätöksessä.
(27)
Toinen vientiä harjoittava tuottaja tai tuottajien ryhmä ei myöskään voinut osoittaa, että sen liiketoimintaa koskevat päätökset olivat tarpeeksi riippumattomia valtiosta. Ryhmän kaksi liikeyritystä ovat valtion omistuksessa. Valtio voi myös puuttua huomattavasti ryhmän yhden vientiä harjoittavan tuottajan päätöksentekoon, koska valtion omistuksessa olevaa emoyhtiötä edustavalla johtajalla on ehdoton veto-oikeus. Kyseinen tuottaja on puolestaan ryhmän kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan emoyhtiö ja suuri osakkeenomistaja, joten valtio voi merkittävästi puuttua niiden päätöksentekoon. Lisäksi ryhmään kuuluvat kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät voineet osoittaa, että ne täyttävät vaatimuksen nro 2. Kahden tuottajan osalta veroetuuskohtelua ei mainittu tilinpäätöksessä ja kolmannen osalta tarkastus ei näyttänyt olevan riippumatonta. Lisäksi viisi ryhmään kuuluvaa yritystä ei täyttänyt vaatimusta nro 3 (pääasiassa koska maankäyttöoikeuksien hinnat eivät olleet markkinahintoja).
(28)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jonka muodostivat kaksi toisiinsa etuyhteydessä olevaa yritystä, osoitti, että kyseiset yritykset täyttivät kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset ja niille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.
(29)
Markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala ja kaksi otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajien ryhmää, joille ei ehdotettu myönnettäväksi markkinatalouskohtelua, esittivät huomautuksia. Mitkään huomautuksista eivät kuitenkaan muuttaneet tuloksia.
2. Yksilöllinen kohtelu
(30)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, sekä
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(31)
Kaksi edellä mainittua otokseen valittua yritystä tai yritysryhmää, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, pyysi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua.
(32)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kumpikaan asianomaisista yrityksistä tai yritysryhmistä ei kyennyt osoittamaan, että ne täyttävät kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset. Todettiin, että yritykset eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdan mukaista vaatimusta, jonka mukaan osake-enemmistön on oltava yksityishenkilöiden hallussa tai riittävästi valtiosta riippumatonta, sillä kaikkien yritysten todettiin olevan perimmiltään valtion omistamia tai valvomia, kuten johdanto-osan 26 ja 27 kappaleessa selvitetään. Kuten edellä on mainittu, todettiin myös, että kumpikaan yritys (yritysryhmä) ei pystynyt osoittamaan, että se täytti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaiset vaatimukset eli sen, että valtion puuttuminen päätöksentekoon ei ole niin merkittävää, että sen ansiosta voitaisiin kiertää toimenpiteitä, jos yrityksille määrätään erisuuruiset tullit. Sen vuoksi niiden esittämät yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt oli hylättävä.
(33)
Pääteltiin sen vuoksi, että yksilöllistä kohtelua ei olisi myönnettävä kummallekaan niille otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tai tuottajaryhmille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua.
3. Normaaliarvo
3.1 Normaaliarvon määrittäminen sille vientiä harjoittavalle tuottajalle (tuottajaryhmälle), jolle markkinatalouskohtelu myönnettiin
(34)
Komission yksiköt tutkivat ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko se myynyt jatkuvakuituisia lasikuitutuotteita edustavassa määrin kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia unioniin suuntautuneen kyseisen tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(35)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa ja jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai niitä läheisesti muistuttavia.
(36)
Kunkin tuotelajin osalta, jota vientiä harjoittava tuottaja oli myynyt kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan suoraan verrattavissa unioniin suuntautuneeseen vientiin myydyn jatkuvakuituisten lasikuitutuotteen lajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli noin 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä. Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikkien muiden paitsi neljän tuotelajin kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(37)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(38)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.
(39)
Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.
(40)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, katsottiin, että niitä ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(41)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikkien paitsi yhden verrattavissa olevan tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismyyntimäärästä yli 80 prosenttia oli kannattavaa ja sen vuoksi kotimarkkinoiden kokonaismyyntiä käytettiin keskimääräisen hinnan laskemiseksi normaaliarvon määrittämistä varten. Yhden tuotelajin osalta käytettiin ainoastaan kannattavaa myyntiä. Niiden neljän tuotelajin myynnin osalta, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio käytti normaaliarvon määrittämistä varten tuotelajeja läheisesti muistuttavien lajien asianmukaisesti tarkistettuja edustavia kotimarkkinahintoja.
3.2 Normaaliarvon määrittäminen niille vientiä harjoittaville tuottajille (tuottajaryhmille), joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
a) Vertailumaa
(42)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti niille yrityksille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(43)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Turkkia vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(44)
Kaksi asianomaista osapuolta totesi, että Turkki ei olisi sopiva vertailumaa, mutta eivät perustelleet väitettään. Eräs toinen asianomainen osapuoli esitti huomautuksen vertailumaan valinnasta ja ehdotti, että Intia olisi parempi vertailumaa, koska se on vastaavalla kehitysasteella kuin Kiina, kyseisten maiden markkinat olisivat vertailukelpoisia, sillä molemmilla markkinoilla tuulivoimalaitteet ovat erittäin merkittävässä asemassa, ja vertailukelpoisia tuotelajeja tuotettaisiin samalla tavalla. Lisäksi Intian markkinoita kuvattiin avoimiksi markkinoiksi, joille suuntautuu huomattavaa tuontia. Asianomainen osapuoli mainitsi vielä, että raaka-aineiden saatavuus olisi kyseisissä maissa vertailukelpoinen.
(45)
Komissio pyrki yhteistyöhön samankaltaisen tuotteen tuottajien kanssa Turkissa, Kanadassa, Yhdysvalloissa, Korean tasavallassa ja Intiassa. Kuitenkin vain ainoa turkkilainen tuottaja ilmaisi halunsa yhteistyöhön ja toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen.
(46)
Turkin katsotaan olevan edustava vertailumaa kotimarkkinamyynnin määrän osalta. Samankaltaisen tuotteen yhden lajin osalta, jota ei tuoteta Turkissa, olisi kuitenkin määritettävä laskennallinen normaaliarvo. Lisäksi todetaan, että meneillään olevassa Turkista peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuontia koskevassa polkumyyntitutkimuksessa on saatu viitteitä mahdollisesta hintojen alenemisesta Turkin kotimarkkinoilla. Koska Turkki oli kuitenkin ainoa maa, joka suostui yhteistyöhön tässä tutkimuksessa, pääteltiin alustavasti, että Turkkia käytetään vertailumaana.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(47)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvo, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tarkistettujen tietojen perusteella edellä esitetyn, siihen yritysryhmään, jolle on myönnetty markkinatalouskohtelu, sovellettavan yleisen menetelmän mukaisesti. Jos vertailumaan kotimarkkinoilla kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla tai jos niitä muistuttavia lajeja ei myyty lainkaan, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan perusteella.
4. Vientihinta
(48)
Suurimmassa osassa tapauksista tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(49)
Todettiin, että yhden vientiä harjoittavan tuottajan vähäinen vientimyynti siihen etuyhteydessä oleville yrityksille unionissa on tarkoitettu kytkösmarkkinoille, ja sen vuoksi sitä ei käytetty tehtäessä polkumyyntiä koskevaa alustavaa laskelmaa.
5. Vertailu
(50)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Oikaisuja tehtiin välillisten verojen, merirahti- ja vakuutuskustannusten, viejämaan rahdin, kaupan portaan (jakelukanavien erojen osalta), takuu- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi.
6. Polkumyyntimarginaalit
(51)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistiin prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(52)
Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, määritettiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.
(53)
Polkumyyntimarginaali otokseen valituille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalous- tai yksilöllistä kohtelua, ja yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettiin kolmen otokseen valitun yrityksen (yritysryhmän) keskiarvona.
(54)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso tutkimuksessa oli korkea - yhteistyössä toimineiden yritysten osuus Kiinasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla oli noin 100 prosenttia - yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten osalta koko maata koskeva marginaali määritettiin käyttämällä otokseen valituille yrityksille (yritysryhmille) vahvistettua korkeinta marginaalia.
(55)
Tällä perusteella väliaikaiset polkumyyntitasot ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
New Changhai Group
8,5 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
43,6 %
Muut yritykset
43,6 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(56)
Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 11 tuottajaa unionissa. Seitsemän kyseisistä 11 tuottajasta toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Kyseiset seitsemän tuottajaa olivat kaikki valituksen tehneen ryhmän jäseniä ja niiden todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 90 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Jäljelle jääneistä neljästä unionin tuottajasta yksi oli myös valituksen tekijä, kaksi kannatti valitusta aktiivisesti ja neljäs ei ilmaissut kantaansa asiasta. Kyseisten 11 tuottajan katsotaan sen vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(57)
Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme tuottajaa, joiden osuus unionin koko tuotannosta oli noin 64 prosenttia. Koska kaksi näistä tuottajista oli toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmiä, joilla oli useita tuotantolaitoksia unionissa, otos muodostui yhteensä yhdeksästä yrityksestä.
(58)
Jotkut asianomaiset osapuolet väittivät, että otokseen valitut unionin tuottajat eivät voisi muodostaa unionin tuotannonalaa, koska niillä kaikilla kolmella oli etuyhteys tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaviin kiinalaisiin tuottajiin. Tutkimuksessa vahvistettiin, että kahdella kolmesta otokseen valitusta unionin tuottajasta oli todellakin etuyhteys kiinalaisiin tuottajayrityksiin. Kyseisten kahden otokseen valitun unionin tuottajan ei kuitenkaan mainitusta yhteydestä huolimatta havaittu toimivan siten, että tutkimusten päätelmien katsottaisiin olevan epäluotettavia. Kyseisten unionin tuottajien niihin etuyhteydessä olevilta kiinalaisilta yrityksiltä tuomat määrät ovat vähäiset (vähemmän kuin 4 prosenttia Kiinasta peräisin olevasta tuonnista). Lisäksi kyseisen tuonnin voidaan katsoa olevan vähäistä verrattuna asianomaisten unionin tuottajien kokonaistuotantoon. Unionin tuottajia ei pitäisi missään nimessä pitää tuojina, sillä ne ovat selkeästi lasikuitutuotteiden tuottajia. Vähäisellä tuonnilla ei myöskään ollut vaikutusta asianomaisia unionin tuottajia koskeviin vahinkoindikaattoreihin. Edellä sanottu huomioon ottaen komissio katsoi, että perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti ei ollut olemassa perusteita yhdenkään otokseen valitun unionin tuottajan sulkemiseksi pois unionin tuotannonalan määritelmästä.
2. Unionin kulutus
(59)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän ja Eurostatin tietojen mukaisen unionin markkinoille tuodun tuonnin määrän perusteella.
(60)
Unionin kulutus aleni voimakkaasti 24 prosentilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutus nousi kuitenkin hieman vuonna 2007 ja vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
indeksinä
100
106
105
76
3. Tuonti asianomaisesta maasta
3.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä
(61)
Kiinasta unionin markkinoille tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujakson aikana. Tuonti Kiinasta kasvoi tarkastelujakson aikana yhteensä yli 50 prosenttia. Erityisesti vuosien 2006 ja 2008 välisenä aikana tuonti Kiinasta yli kaksinkertaistui. Tuonti laski tutkimusajanjaksolla vuoteen 2008 verrattuna, mutta tuonnin lasku (25 prosenttia) oli pienempi kuin kulutuksen lasku (28 prosenttia).
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta (määrät)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
77 283
122 190
155 875
116 413
indeksinä
100
158
202
151
3.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus
(62)
Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 15,6 prosenttia, joka on melkein kaksinkertainen verrattuna Kiinan markkinaosuuteen vuonna 2006.
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta (markkinaosuus)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
indeksinä
100
149
191
198
3.3 Hinnat
a) Hintojen kehitys
(63)
Seuraavassa taulukossa esitetään Eurostatin tietojen perusteella Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta Euroopan unionin rajalla tullaamattomana. Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta oli huomattavan vakaa tarkastelujakson aikana. Tämä voitiin todeta huolimatta merkittävästä jatkuvakuituisen lasikuidun valmistukseen tarvittavien raaka-aineiden maailmanlaajuisesta hintojen noususta tarkastelujakson aikana (ks. myös taulukko 18).
Taulukko 4
Tuonti Kiinasta (hinnat)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta (euroa/ tonni)
930
936
970
943
indeksinä
100
101
104
101
b) Hintojen alittavuus
(64)
Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihintoja unionissa vertailtiin keskenään tuotelajikohtaisesti. Tätä varten otokseen valittujen unionin tuottajien hintoja etuyhteydettömille asiakkaille vertailtiin otokseen valittujen asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kaupan portaan erojen ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(65)
Vertailusta kävi ilmi, että Kiinasta peräisin olevia tarkasteltavana olevia tuontituotteita myytiin tutkimusajanjakson aikana unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 23-39 prosentilla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1 Alustavat huomiot
(66)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. Seuraavassa esitettävät tiedot liittyvät myynti- ja markkinaosuustietojen osalta koko unionin tuotannonalaan ja muiden indikaattorien osalta otokseen valittuihin tuottajiin.
4.2 Tuotanto
(67)
Unionin tuotantomäärät pysyivät suhteellisen vakaina vuosina 2006-2008, mutta ne laskivat jyrkästi tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
Unionin tuotannonala - tuotanto
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
495 942
508 837
502 729
312 824
indeksinä
100
103
101
63
4.3 Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(68)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti kehittyi seuraavalla tavalla:
Taulukko 6
Unionin tuotannonala - tuotantokapasiteetti
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kapasiteetti (tonnia)
575 900
573 600
585 350
510 700
indeksinä
100
100
102
89
Kapasiteetin käyttöaste (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
indeksinä
100
103
100
71
(69)
Tutkimusajanjaksolla tuotantokapasiteettia vähennettiin. Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama hintojen lasku ja markkinaosuuden pieneneminen johti siihen, että useita tuotantolinjoja purettiin, suljettiin väliaikaisesti tai niitä supistettiin. Huolimatta tuotantokapasiteetin laskusta kapasiteetin käyttöaste väheni 86 prosentista 61 prosenttiin eli 29 prosentilla.
4.4 Varastot
(70)
Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että varastot pienenivät ensimmäisen kerran vuonna 2007, kun kulutus oli huipussaan. Ne kasvoivat voimakkaasti vuonna 2008, mikä johtui kysynnän yhtäkkisestä laskusta kyseisen vuoden neljännellä neljänneksellä. Tutkimusajanjakson aikana varastot palautuivat normaalille tasolle.
Taulukko 7
Unionin tuotannonala - varastot
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
88 968
73 018
123 910
82 160
indeksinä
100
82
139
92
4.5. Myyntimäärät (unionin koko tuotannonala)
(71)
Kaikkien unionin tuottajien myynnin määrä, mukaan luettuna myynti kytkösmarkkinoille, kehittyi EU:n markkinoilla seuraavasti:
Taulukko 8
Unionin tuotannonala - EU:n myynti (määrät)
kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
737 818
743 784
706 746
520 064
indeksinä
100
101
96
70
(72)
Unionin tuotannonalan myynnin kokonaismäärä laski 30 prosenttia. Vaikka vuonna 2007 unionin kulutus kasvoi 6 prosenttia (kuten taulukosta 1 käy ilmi), unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi vain yhden prosentin. Tämä tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään kyseisellä kaudella kasvaneesta kulutuksesta. Sen vuoksi vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni voimakkaasti.
4.6 Markkinaosuus (unionin koko tuotannonala)
(73)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski voimakkaasti vuosina 2007 ja 2008, minkä jälkeen se nousi hieman tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kuitenkin pieneni yhteensä 5,6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, ja kuten taulukosta 3 käy ilmi, Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus melkein kaksinkertaistui tarkastelujaksolla.
Taulukko 9
Unionin tuotannonala - EU:n markkinaosuus
kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
EU:n markkinaosuus (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
indeksinä
100
95
91
93
4.7 Myyntihinnat
(74)
Keskimääräisten myyntihintojen osalta jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, että unionin tuotannonala ei ole pystynyt nostamaan myyntihintoja etuyhteydettömille asiakkaille tarkastelujakson aikana. Päinvastoin, keskimääräiset myyntihinnat laskivat 2 prosentilla, mikä on sitäkin merkittävämpää, kun otetaan huomioon raaka-aineiden hintojen nousu. Unionin tuotannonalalla ei tosiasiassa ollut mahdollisuutta siirtää myyntihintoihinsa raaka-aineiden hintojen nousua, koska Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti hintoja alentavaa painetta unionin markkinoilla.
Taulukko 10
Unionin tuotannonala - EU:n myynti (keskimääräiset hinnat)
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
euroa/tonni
1 179
1 166
1 192
1 159
indeksinä
100
99
101
98
4.8 Työllisyys
(75)
Unionin tuottajien työllisyysaste osoittaa, että unionin tuotannonala rationalisoi tuotantoa tarkastelujaksolla tavoitteena vähentää valmistuskustannuksia ja korvata raaka-ainekustannusten nousu. Työntekijöiden määrä väheni tosi asiassa 20 prosenttiyksiköllä koko ajanjakson aikana ja vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vähennystä oli 15 prosenttiyksikköä.
Taulukko 11
Unionin tuotannonala - työllisyys
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
työntekijöiden lukumäärä
4 114
3 890
3 705
3 302
indeksinä
100
95
90
80
4.9 Tuottavuus
(76)
Johdanto-osan edellisessä kappaleessa kuvattujen unionin tuotannonalan ponnistelujen tuloksena unionin tuottajien työvoiman tuottavuus kasvoi merkittävästi vuosina 2007 ja 2008. Kyseinen myönteinen kehitys päättyi tutkimusajanjakson aikana, jolloin tuottavuus väheni yhteensä 21 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuottavuuden väheneminen johtuu osittain kysynnän jyrkästä laskusta ja osittain Kiinasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, joka alitti voimakkaasti unionin tuotannonalan hinnat. Tämä johti tuotannon huomattavaan vähenemiseen ja siten työpanoksen kasvuun valmistettua lasikuituyksikköä kohti.
Taulukko 12
Unionin tuotannonala - tuottavuus
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
tonnia/työntekijä
121
131
136
95
indeksinä
100
108
113
79
4.10 Palkat
(77)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala pystyi hallitsemaan työvoimakustannuksia. Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että keskimääräiset vuosipalkat nousivat hieman vuosina 2007 ja 2008 mutta laskivat tutkimusajanjakson aikana. Koko jakson aikana työvoimakustannukset laskivat 3 prosenttia. Lasku olisi kuitenkin ollut suurempaa, jos erorahoja ei olisi otettu huomioon.
Taulukko 13
Unionin tuotannonala - työvoimakustannukset
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
vuosipalkat (euroa)
42 649
43 257
43 991
41 394
indeksinä
100
101
103
97
4.11 Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto
(78)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuottajien kannattavuutta määriteltäessä oikaistiin tarkistetut luvut, jotta erityiset yrityskohtaiset kysymykset, joilla oli suhteettoman suuri vaikutus kyseisten yritysten voittolukuihin tiettynä aikana, eivät voisi vaikuttaa tarkasteluun. Oikaisujen jälkeen otokseen valittujen tuottajien kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto, jotka ovat yhteydessä samankaltaisen tuotteen myyntiin unionissa, kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 14
Unionin tuotannonala - kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
nettovoitto (prosentteina liikevaihdosta)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
sijoitetun pääoman tuotto
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Kuten yllä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonala pystyi saamaan vähäistä voittoa melkein koko tarkastelujakson aikana lukuun ottamatta muutamaa poikkeusta vuonna 2007, jolloin keskimääräinen voitto oli 4,7 prosenttia. Voitto kääntyi huomattavaksi tappioksi tutkimusajanjakson aikana: unionin tuotannonalan keskimääräinen tappio oli 15 prosenttia.
(80)
Sijoitetun pääoman tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) näytti noudattaneen kannattavuuden kehitystä. Sijoitetun pääoman tuotto oli melko vähäistä koko tarkastelujakson aikana lukuun ottamatta vuotta 2007. Lopuksi voidaan todeta, että unionin tuotannonalan sijoitetun pääoman keskimääräinen tuotto tutkimusajanjaksolla oli tappiolla 16,8 prosenttia.
(81)
Taloudellinen tilanne oli edellä kuvatun mukaisesti heikko huolimatta kasvaneesta kulutuksesta vuosina 2006-2008 (johdanto-osan 60 kappale) ja unionin tuotannonalan ponnisteluista tuotantokustannusten rationalisoimiseksi (johdanto-osan 75 ja 76 kappale). Tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin voimakkaasti kasvaneet määrät vaikuttivat unionin tuotannonalan myyntimääriin ja aiheuttivat myös vakavaa hintojen alenemista. Kyseisillä tekijöillä oli vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Tätä kuvastaa parhaiten 15 prosentin tappio tutkimusajanjakson aikana.
4.12 Kassavirta ja pääoman saanti
(82)
Toiminnan nettokassavirta kehittyi seuraavasti:
Taulukko 15
Unionin tuotannonala - kassavirta
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
kassavirta (euroa)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
indeksinä
100
50
22
-64
(83)
Yllä olevassa taulukossa vahvistetaan unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tilanne ajanjaksolla 2006-2008 ja tilanteen dramaattinen heikkeneminen tutkimusajanjaksolla.
4.13 Investoinnit
(84)
Tarkastelujaksolla otokseen valittujen tuottajien investoinnit kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 16
Unionin tuotannonala - investoinnit
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
nettoinvestoinnit (euroa)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
indeksinä
100
52
109
71
(85)
Huippuvuosina 2006 ja 2008 uunien jälleenrakentamiseen tehtyjen investointien taso oli suhteellisen korkea. Tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla uunit on jälleenrakennettava 7-10 vuoden välein ja siitä aiheutuvat kustannukset voivat olla 8-13 miljoonaa euroa (luottamuksellisuussyistä määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä). Suuri osa muista, rakenteellisimmista investointikustannuksista liittyy metalliseosten kulutukseen laakeriholkeissa ja laakeriholkkien jälleenrakentamiseen.
4.14 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(86)
Kiinasta peräisin olevan tuonnin polkumyyntimarginaalit ovat erittäin korkeat kuten johdanto-osan 55 kappaleessa on esitetty. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(87)
Huolimatta unionin tuotannonalan vakavista ponnisteluista kilpailukykynsä lisäämiseksi useimpien unionin tuotannonalaa koskevien vahinkoindikaattorien kehitys tarkastelujaksolla oli negatiivista. Tämä voidaan todeta erityisesti, kun tarkastellaan unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen indikaattoreita eli erityisesti sijoitetun pääoman tuottoa, kassavirtaa ja kannattavuutta, joiden kaikkien kehitys oli äärimmäisen negatiivista. Lisäksi tuotannon, tuotantokapasiteetin, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärien ja markkinaosuuden indikaattorien kehityssuuntaus on ollut selkeästi huononevaa.
(88)
Samanaikaisesti Kiinasta peräisin oleva lasikuitujen tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat jopa 39 prosentilla tutkimusajanjakson aikana ja unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 5 prosenttiyksikköä alle neljässä vuodessa.
(89)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(90)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(91)
Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 51 prosenttia, mikä johti unionin markkinaosuuden kasvuun 98 prosentilla eli 7,9 prosentista 15,6 prosenttiin.
(92)
Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan unionin tuotannonalan useimpien vahinkoindikaattoreiden laskusuuntauksen kanssa. Unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 5,6 prosenttiyksikköä ja sen myyntihinnat laskivat 2 prosenttia alhaiseen hintaan myydyn polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin unionin markkinoilla aiheuttaman hintapaineen johdosta. Merkittävä hinnan alittavuus esti unionin tuotannonalaa siirtämästä lisääntyneitä tuotantokustannuksia myyntihintoihin riittävällä tavalla, mikä johti siihen, että kannattavuus oli alhaista ja tutkimusajanjaksolla kannattavuus laski tappiolliseksi.
(93)
On myös huomattava, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi edelleen myös tutkimusajanjakson aikana. Toisin sanoen, kuten myös johdanto-osan 62 kappaleessa todetaan, Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä laski hitaammin kuin unionin kulutus.
(94)
Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä. Yksi esitetyistä väitteistä oli se, että kiinalaisten ja unionin myyntihintojen välinen ero oli ollut melko vakio koko tarkastelujakson ajan, kun taas unionin tuotannonalan kannattavuus oli vaihdellut kyseisenä aikana. Tässä suhteessa on pidettävä mielessä, että hintatason lisäksi myös jo valmiiksi alhaiseen hintaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä aiheutti voimakasta painetta unionin tuotannonalan myynnille. Vaikka muut tekijät ovat myös voineet vaikuttaa unionin tuotannonalan pahentuneeseen tilanteeseen sekä siten myös jossakin määrin unionin tuotannonalan kannattavuuden kehittymiseen, ne eivät voi mitenkään lieventää jatkuvasti unionin hinnat alittavan, Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta. Vaikutus oli suhteellisen vakaata huolimatta markkinamuutoksista, kuten kulutuksen kasvusta tai sen laskusta tai raaka-aineen hinnan kehityksestä.
(95)
Samanlainen väite on esitetty sen osalta, että unionin tuotannonalan kannattavuuslukujen ja sen markkinaosuuden väliltä puuttuu yhteys. Esimerkiksi unionin tuotannonalan kannattavuus parani väliaikaisesti vuodesta 2006 vuoteen 2007 huolimatta sen markkinaosuuden laskusta. Tämä johtui osittain unionin markkinoiden parantuneista olosuhteista vuonna 2007 (ks. johdanto-osan 60 kappaleessa mainittu unionin kulutuksen 6 prosentin kasvu). Merkittävämpää on huomioida kuitenkin se, että vuosina 2006 ja 2007 unionin tuotannonala keskittyi tuotantonsa rationalisoimiseen vähentämällä valmistuskustannuksia, millä oli myös vaikutusta sen kannattavuuteen. Toisena esimerkkinä voidaan mainita, että vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman, kun taas sen kannattavuus laski 15 prosenttia tappiolliseksi. Samana ajanjaksona Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti pystyi myös nostamaan markkinaosuuttaan, mutta samanaikaisesti se alitti vielä suurelta osin unionin myyntihinnat. Tämä johti unionin tuotannonalan erittäin suuriin tappioihin. Molemmat edellä mainitut tapaukset osoittavat sen vuoksi, että yhtä tai kahta erillistä indikaattoria ei voida sinänsä ottaa huomioon mitattaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilaan.
(96)
Edellä sanotun perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin olevalla alhaiseen hintaan polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla, joka suuntautui unionin markkinoille suurina ja jatkuvasti kasvavina määrinä ja joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat koko tarkastelujaksolla, oli merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1 Kolmansista maista tuleva tuonti
(97)
Tarkastelujaksolla muista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia oli vähän. Muista maista kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin koko markkinaosuus laski 2 prosenttiyksiköllä eli 17 prosentista 15 prosenttiin. Toiseksi suurimman tuojamaan Norjan markkinaosuus oli 3,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Turkin markkinaosuus tutkimusajanjaksolla oli 2,5 prosenttia ja neljänneksi suurimman tuojamaan Yhdysvaltain markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana oli alle 2 prosenttia.
Taulukko 17
Tuonti muista maista
Maa
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Norja
Määrä (tonnia)
34 990
28 834
35 410
24 993
Markkinaosuus (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turkki
Määrä (tonnia)
28 981
25 035
20 658
18 874
Markkinaosuus (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 097
1 155
1 202
1 077
Yhdysvallat
Määrä (tonnia)
22 921
24 246
20 447
13 569
Markkinaosuus (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malesia
Määrä (tonnia)
9 541
25 569
35 200
12 601
Markkinaosuus (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Määrä (tonnia)
19 318
18 150
14 655
11 285
Markkinaosuus (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 193
1 146
1 069
975
Intia
Määrä (tonnia)
4 365
11 231
3 757
5 361
Markkinaosuus (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korean tasavalta
Määrä (tonnia)
7 959
5 974
13 934
5 116
Markkinaosuus (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 430
1 607
894
1 004
Japani
Määrä (tonnia)
21 671
10 727
11 174
4 609
Markkinaosuus (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 197
1 315
1 401
1 804
Meksiko
Määrä (tonnia)
4 894
9 713
7 226
3 689
Markkinaosuus (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Määrä (tonnia)
4 136
3 309
2 196
2 244
Markkinaosuus (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 303
2 025
1 761
2 146
Muut maat
Määrä (tonnia)
8 954
14 848
8 519
9 227
Markkinaosuus (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Yllä oleva taulukko, joka perustuu Eurostatin tietoihin, osoittaa myös, että muun tuonnin keskimääräiset hinnat unionin rajalla ovat yleensä ottaen paljon korkeammat kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat, kuten johdanto-osan 63 kappaleessa on esitetty. Verrattaessa Eurostatin tietojen mukaisia hintoja unionin tuotannonalan myyntihintoihin, jotka on esitetty johdanto-osan 74 kappaleessa, tuonti Turkista näytti alittavan unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. Turkista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus tutkimusajanjaksolla oli kuitenkin vain 2,5 prosenttia ja se on alhaisempi kuin kyseisen tuonnin markkinaosuus vuonna 2006. Kyseisen tuonnin hinnat olivat lisäksi jatkuvasti Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintoja 14-23 prosenttia korkeammat. Tuonti Malesiasta, Taiwanista ja Korean tasavallasta näyttää myös olevan alle unionin tuotannonalan hintojen, mutta niiden markkinaosuudet ovat vähäiset ja lisäksi pienenevät koko ajan. Sen vuoksi Turkista, Malesiasta, Taiwanista ja Korean tasavallasta tai mistään muusta kolmannesta maasta peräisin olevalla tuonnilla ei katsottu olevan kielteistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Näillä perusteilla on kohtuullista päätellä alustavasti, että muista maista peräisin oleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä havaitun polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
3.2 Talouskriisin vaikutus
(99)
Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon aiheutti talouskriisi, joka johti kysynnän jyrkkään laskuun.
(100)
Unionin kulutuksessa havaittiin jyrkkä lasku vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todettiin. Lasku oli 28 prosenttia ja unionissa kyseisenä ajanjaksona vallinneen talouskriisin on todettu aiheuttaneen kyseisen laskun. Kriisi vaikutti voimakkaasti useimpiin aloihin, joilla käytetään tuotteita, jotka sisältävät tarkasteltavana olevaa tuotetta (autoteollisuus, tuulienergia-ala, rakennusala, jne.). Tämä aiheutti lasikuidun kysynnän laskun ketjun alkupäässä.
(101)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti, joka alitti huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat, kuitenkin lisäsi taloudellisen taantuman ja kysynnän laskun kielteisiä vaikutuksia. Vaikka taloudellisen taantuman voitaisiinkin siksi katsoa vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon tutkimusajanjakson aikana, se ei mitenkään vähennä niitä vahingollisia vaikutuksia, joita Kiinasta alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti aiheutti unionin markkinoilla koko tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala olisi pystynyt säilyttämään hyväksyttävän tason määrien ja hintojen osalta myös tilanteessa, jossa myynti oli laskusuunnassa, ja siten se olisi voinut rajoittaa kulutuksen laskun kielteisiä vaikutuksia. Tämä olisi kuitenkin ollut mahdollista ainoastaan, jos markkinoilla ei olisi ollut polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa vilpillistä kilpailua. Lisäksi Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin, joka alitti suurelta osalta unionin myyntihinnat tutkimusajanjaksolla, voidaan katsoa olevan vieläkin haitallisempaa talouskriisin aikana.
(102)
Edellä mainitut olosuhteet huomioon ottaen ei voida katsoa olevan mahdollista, että taloudellinen taantuma voisi poistaa syy-yhteyden unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä.
3.3 Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrän kehitys ja unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(103)
Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen välillä ei ole syy-yhteyttä, koska unionin tuotannonalan kannattavuus oli parhainta niinä vuosina, jolloin Kiinasta peräisin oleva tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti oli suurimmillaan, ja huonointa silloin, kun tuonti Kiinasta laski alhaisimmalle tasolleen tarkastelujaksolla.
(104)
Tässä suhteessa on ensinnäkin huomautettava, että kulutuksen kehityksellä, ja erityisesti taloudellisella taantumalla tutkimusajanjakson aikana, on kriisin maailmanlaajuisesta luonteesta johtuen varmasti ollut vaikutus sekä Kiinasta peräisin olevan tuonnin määriin että unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
(105)
Kuten edellä on jo mainittu, Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti kuitenkin suurelta osin unionin tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjaksolla eli taloudellisen taantuman aikana. Tilannetta pahensi se, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät hieman lisäämään markkinaosuuttaan jopa taloudellisen taantuman aikana, kun taas unionin tuotannonalalle aiheutui huomattavia tappioita sen takia, että se ei pystynyt myymään edullisemmilla hinnoilla.
(106)
On siis todettava, että edellä mainittu hintojen alittavuus ja samanaikainen Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti ovat aiheuttaneet jopa enemmän vahinkoa unionin tuotannonalalle kuin jos sama olisi tapahtunut ajanjaksolla, jolloin kulutus ei taloudellisen taantuman takia ollut epävakaata.
(107)
Edellä mainittu huomioon ottaen ei voida mitenkään päätellä, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin pelkän määrien kehityksen ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen vertailu voitaisiin tulkita tekijäksi, joka poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
3.4 Vientimyynnin lasku ja/tai unionin tuotannonalan kytkösmarkkinamyynti
(108)
Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan kannattavuuden lasku ei johtunut niinkään tuotannonalan myynnin laskusta unionissa, vaan vientimyynnin tai kytkösmarkkinoille suunnatun tuotannon vähenemisestä. Tässä suhteessa olisi ensin muistutettava mieliin, että myyntimääriä lukuun ottamatta kaikki vahinkoindikaattorit, mukaan luettuna kannattavuus, on arvioitu unionin markkinoilla etuyhteydettömille osapuolille suuntautuneen myynnin perusteella. Toisin sanoen sekä vientimyyntiä että kytkösmarkkinoille suunnattua myyntiä ei ole otettu huomioon laskelmassa. Toiseksi, on totta, että vientimyynnin määrät vähenivät hieman nopeammassa tahdissa kuin unionin myynti, mutta näin ei käynyt kytkösmarkkinoille suunnatun tuotannon osalta, joka tarkastelujaksolla oli 22,4-24,4 prosenttia unionin kokonaismyynnistä. Lisäksi ottaen huomioon vientimyynnin määrä verrattuna unionin tuotannonalan myyntiin EU:ssa (joka vaihteli 10 ja 14 prosentin välillä tarkastelujaksolla) kyseistä myyntiä ei voida pitää niin merkittävänä, että se asettaisi kyseenalaiseksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. Tämä väite on näin ollen hylättävä.
3.5 Unionin tuotannonalan lisääntynyt kapasiteetti ja lisääntyneet tuotantokustannukset
(109)
Eräs asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan tilan huononeminen johtui virheellisestä päätöksestä lisätä kapasiteettia. Tässä suhteessa olisi ensinnäkin mainittava, että lasikuitumarkkinat ovat olleet useita vuosia kasvavat markkinat ja päätöstä lisätä kapasiteettia tietyissä tuotantolaitoksissa ei voida pitää kohtuuttomana liiketoiminnan suunnitteluna tilanteessa, jossa kulutus on kasvusuunnassa. Lisäksi on todettava, että tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kapasiteetti itse asiassa väheni (ks. johdanto-osan 68 kappale).
(110)
Joka tapauksessa on huomioitava se, että unionin tuotannonala on onnistunut laskemaan raaka-aineiden yksikkökohtaisia kustannuksia huolimatta raaka-aineiden hintojen noususta tarkastelujakson aikana.
Taulukko 18
Raaka-aineiden kustannukset ja kustannukset tuotettua lasikuituyksikköä kohti
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Raaka-aineen hinta/tonni (3)
100
106
104
102
Raaka-aineen kustannukset/tonni lasikuitua (3)
100
99
97
94
(111)
Yllä kuvattu raaka-aineiden kustannusten kehitys valmistettua lasikuituyksikköä kohti on seurausta investoinneista tehokkuuden ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. Unionin tuotannonala on pannut täytäntöön useita toimenpiteitä tuotantoprosessien parantamiseksi ja rationalisoimiseksi ja tuotantopanoskustannusten vähentämiseksi.
(112)
Työvoimakustannusten osalta unionin tuotannonala, kuten johdanto-osan 75-77 kappaleessa on jo todettu, vähensi tarkastelujaksolla työntekijöidensä määrää 20 prosentilla. Keskipalkat alenivat, vaikka mittavien erorahojen vaikutus otettiin huomioon.
(113)
Edellä mainituista syistä väite, jonka mukaan unionin tuotannonalan pahentunut tilanne on tosi asiassa aiheutunut lisääntyneistä tuotantokustannuksista (jotka mahdollisesti johtuvat tehottomuudesta tai suurista työvoimakustannuksista), on hylättävä.
3.6 Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kilpailukyky ja kiinalaisten etuyhteydessä olevien tuottajien itse aiheuttama vahinko
(114)
On väitetty, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin sijasta vahingon aiheuttivat kiinalaisten viejien tuotannon laajuus ja nykyaikainen teknologia. Itse asiassa voidaan todeta, että myös unionin tuottajilla on laaja tuotanto sekä nykyaikaiset tuotantoprosessit.
(115)
Eräs asianomainen osapuoli totesi, että kiinalaisten etuyhteydessä olevien tuottajien tuonnin myötä unionin tuotannonala olisi itse voinut aiheuttaa vahingon itselleen. Tässä yhteydessä on huomioitava, kuten johdanto-osan 58 kappaleessa todetaan, että kyseisen tuonnin määrä on ollut erittäin vähäistä verrattuna sekä unionin tuotannonalan tuotantoon että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin.
(116)
Sen vuoksi kilpailukyvyn puutteen tai kiinalaisten etuyhteydessä olevien tuottajien tuonnin ei voida katsoa poistaneen Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja määritetyn vahingon välistä syy-yhteyttä.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(117)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta peräisin olevien lasikuitujen tuontimäärät lisääntyivät huomattavasti tarkastelujaksolla ja vähensivät asteittain unionin tuotannonalan markkinaosuutta. Lisäksi kyseiset määrät, jotka tuotiin unionin markkinoille polkumyyntihintaan, alittivat suuressa määrin unionin tuotannonalan hinnat ja estivät unionin tuotannonalaa siirtämästä raaka-aineiden kustannusten nousua asiakkailleen. Vaikka tietyn ajanjakson ajan unionin tuotannonala oli pystynyt poistamaan kyseisen paineen aiheuttamat kielteiset vaikutukset tehostamalla toimintaansa, tämä ei ollut enää mahdollista talouskriisin vähennettyä huomattavasti kysynnän tasoa.
(118)
Myös muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, on tarkasteltu. Tässä suhteessa todettiin, että kolmansista maista tuleva tuonti, talouskriisin vaikutus, unionin tuotannonalan muun myynnin kehitys ja muut tekijät, mukaan luettuina johdanto-osan 97-116 kappaleessa mainitut, eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
(119)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Kiinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
(120)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin, ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi.
(121)
Komissio lähetti kyselylomakkeen riippumattomille tuojille ja tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjille. Kyselylomakkeita lähetettiin kaikkiaan 60. Kaksi tuojaa ja 13 käyttäjää vastasivat kyselylomakkeeseen määräajassa. Lisäksi useat tuojat ja käyttäjät ilmoittautuivat kirjallisesti menettelyn aikana ja vastustivat mahdollisten toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tapauksessa.
1. Unionin tuotannonalan etu
(122)
Kuten johdanto-osan 56 kappaleessa todettiin samankaltaista tuotetta valmisti 11 tuottajaa unionissa. Kahdeksan valituksen tekijää edusti yli 90 prosenttia unionin tuotannosta, kaksi muuta yritystä tuki valitusta ja 11. yritys ei esittänyt kantaansa.
(123)
Kolmessa otokseen valitussa yrityksessä, jotka edustivat noin 60 prosenttia unionin kokonaistuotannosta, oli 3 300 työntekijää samankaltaisen tuotteen tuotannossa, myynnissä ja hallinnossa. Muistutetaan mieliin, että vahinkoindikaattorit osoittivat yleensä ottaen negatiivista suuntausta ja että erityisesti markkinaosuuteen ja unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta, olivat erityisen negatiivisia. Erityisesti unionin tuotannonalan kannattavuus laski tarkastelujaksolla jo valmiiksi erittäin alhaisesta 0,3 prosentista - 15,0 prosenttiin ja markkinaosuus laski 5,6 prosenttiyksikköä.
(124)
Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, on odotettavaa, että hintojen lasku ja markkinaosuuden menetys päättyvät ja unionin tuotannonalan myyntihinnat alkavat jälleen nousta, minkä seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee huomattavasti.
(125)
Toisaalta on todennäköistä, että unionin tuotannonalan markkinoiden ja taloudellisen tilanteen huononeminen jatkuisi, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei otettaisi käyttöön. Tällaisessa tapauksessa unionin tuotannonalan odotetaan menettävän vielä lisää markkinaosuuttaan, eikä se voi enää seurata Kiinasta peräisin olevan tuonnin asettamia markkinahintoja. Todennäköisesti tuotantoa ja investointeja on vähennettävä lisää sekä unionin tuotantolaitoksia suljettava, mikä johtaa suuriin työpaikkojen menetyksiin.
(126)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(127)
Kuten edellä on todettu, otantaa ei sovellettu etuyhteydettömiin tuojiin ja kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimivat täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa toimittamalla kyselylomakevastaukset. Ainoastaan pieni osa kyseisten tuojien liikevaihdosta (7 ja 25 prosenttia) oli peräisin niiden Kiinasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvistä toimista. Molemmat niistä vastustivat polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa, koska niiden mielestä se voisi johtaa Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin päättymiseen.
(128)
Kyseisen kahden tuojan ilmoittama tuonti edusti kuitenkin erittäin pientä osaa kaikesta Kiinasta peräisin olleesta tuonnista tutkimusajanjakson aikana (alle 1 prosenttia). Muut tuojat eivät toimittaneet kyselylomakevastauksia eivätkä esittäneet perusteltuja huomautuksia. Tämän perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia EU:n tuojien etuun.
3. Käyttäjien etu
(129)
Tämän menettelyn kohteena olevia lasikuitufilamentteja käytetään useisiin sovelluksiin. Seuraavat käyttäjäryhmät toimivat yhteistyössä: kutojat (jotka tuottavat sekä korkealaatuisia erikoiskankaita että standardilaatuisia kankaita esimerkiksi tuulienergiaturbiineihin, merenkulku-, kuljetus-, ilmailu- ja avaruus- sekä infrastruktuurisovelluksiin), vuoraustuotteiden valmistajat, muun muassa autoteollisuudessa käytettävien yhdisteiden valmistajat, puolivalmiiden yhdistelmätuotteiden tai lopputuotteiden tuottajat.
(130)
Yhteistyössä toimineiden käyttäjien ostaman Kiinasta peräisin olevan tuotteen määrä oli noin 20 prosenttia tutkimusajanjaksolla Kiinasta tuodun lasikuidun määrästä. Kyselylomakevastauksista saatujen tietojen mukaan näyttää lisäksi siltä, että unionin käyttäjien tuotannonala työllistää suuren määrän työntekijöitä. Vaikka tässä vaiheessa ei tältä osin ole saatavilla kattavia ja perusteltuja tietoja, kyselylomakevastauksista voidaan alustavasti arvioida, että EU:ssa tuotantoketjun loppupäässä työskenteleviä työntekijöitä on 50 000 - 75 000. Samoin voidaan arvioida kiinalaista lasikuitua tutkimusajanjaksolla käyttäneiden yritysten lasikuitua käyttävien osastojen työntekijöiden määräksi noin 27 000.
(131)
Useimmat yhteistyössä toimineet käyttäjät ilmoittivat ostavansa lasikuitua Kiinasta sekä muista lähteistä, myös eurooppalaisilta tuottajilta. Ainoastaan muutamat niistä ostivat lasikuitua vain Kiinasta. Kyseisellä alalla tuotantoketjun loppupään yritysten toiminta vaihtelee huomattavasti, ja yritysten koko voi myös vaihdella suuresti. Tietyt yritykset ovat osa suurempia kansainvälisiä yritysryhmiä ja toiset ovat täysin itsenäisiä.
3.1 Toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset käyttäjien kannattavuuteen
(132)
Kyselylomakevastausten perusteella lasikuitua käyttävän tuotannonalan tilanne näyttää suhteellisen hyvältä. Useimmat yhteistyössä toimineet käyttäjät ilmoittivat saaneensa tarkastelujaksolla sekä tutkimusajanjaksolla voittoa tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältäneiden tuotteidensa tuotannosta ja myynnistä. Muutamat käyttäjät ilmoittivat kuitenkin kärsineensä tappioita kyseisestä toiminnasta tutkimusajanjaksolla, mutta useiden muiden voitot olivat 5-10 prosenttia.
(133)
Lasikuidun ostokustannukset ovat yleensä ottaen merkittävä osa tuotetta käyttävän tuotannonalan tuotteiden valmistuskustannuksista. Toimitettujen tietojen mukaan niiden osuus voi lasikuidusta tehdystä tuotteesta riippuen vaihdella 10 prosentista yli 50 prosenttiin. Sen vuoksi kiinalaisen lasikuidun ostokustannusten nousu voi vaikuttaa merkittävästi joidenkin käyttäjien kustannuksiin.
(134)
Yhteistyössä toimineiden käyttäjien kyselylomakevastauksissa olleiden tietojen perusteella polkumyyntitoimenpiteiden mahdollinen vaikutus voittoon voidaan arvioida keskimäärin 1 prosentiksi tuotetta käyttävien yritysten lasikuitua käyttävien osastojen liikevaihdosta, mutta alle 0,5 prosentiksi kaikkien niiden yritysten liikevaihdosta, joissa on lasikuitua käyttäviä osastoja. Toisin sanoen vaikutus lasikuitua käyttävän osaston kannattavuuteen olisi keskimäärin noin 1 prosentti ja koko yrityksen kannattavuuteen vähemmän kuin 0,5 prosenttia.
(135)
Olisi kuitenkin huomattava, että tiettyjen tuotetta käyttävien yritysten osalta vaikutus voisi olla korkeampi eli jopa 5 prosenttia yrityksen liikevaihdosta. Ottaen huomioon tiettyjen käyttäjien kannattavuusaste ja lasikuidun osuus niiden tuotantokustannuksissa ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että voimakas lasikuidun hinnannousu voisi vaikuttaa niiden kannattavuuteen, ellei kyseistä kustannusten nousua voida siirtää edelleen kokonaisuudessaan tai suurimmalta osaltaan niiden asiakkaille.
(136)
Kaiken kaikkiaan voidaan alustavasti päätellä, että vaikka polkumyyntitoimenpiteiden mahdollinen vaikutus voi olla suurempi muutamissa tuotetta käyttävissä yrityksissä, niiden vaikutus muihin käyttäjiin on todennäköisesti vähäinen.
3.2 Tuotteet eivät ole keskenään vaihdettavissa
(137)
Useat käyttäjät väittivät, että suurta osaa tuotetta käyttävän tuotannonalan tarvitsemasta lasikuidusta ei voi ostaa yksinkertaisesti suoraan hyllyltä. Tavaran toimittajien on käytävä läpi pitkä ja monimutkainen hyväksymismenettely, joka voi kestää 6-12 kuukautta ilman takeita onnistumisesta. Sen vuoksi tavaran toimittajan vaihtaminen polkumyyntitullien välttämiseksi olisi kallista, lyhyellä aikavälillä mahdotonta ja teknisesti riskialtista.
(138)
Tässä suhteessa on todettava, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ominaisuudet voivat tietyissä sovelluksissa johtaa pitkään, testejä sisältävään hyväksymismenettelyyn. Myös useilta käyttäjiltä saatujen huomautusten perusteella näyttää kuitenkin tällä hetkellä siltä, että useimmissa tapauksissa on mahdollista hankkia toimituksia useista lähteistä. Olisi myös muistettava, että polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena ei ole estää tiettyjen toimittajien pääsyä unionin markkinoille. Ehdotettujen toimenpiteiden tarkoituksena on ainoastaan tasavertaisten kaupankäyntiedellytysten palauttaminen ja vääristyneen markkinatilanteen oikaiseminen.
(139)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että on epätodennäköistä, että Kiinasta peräisin olevan lasikuidun tuonnissa käyttöön otettavat toimenpiteet johtaisivat raaka-ainetoimitusten väliaikaiseen loppumiseen tuotetta käyttävälle tuotannonalalle.
3.3 Puuttuvat mahdollisuudet siirtää kustannusten nousu asiakkaille ja muista kuin EU-maista peräisin olevien jatkojalostustuotteiden aiheuttama lisääntynyt kilpailu
(140)
Useat käyttäjät ilmoittivat, että ne eivät pystyisi siirtämään lasikuidun hintojen nousua tuotettaan ostaville asiakkaille. Kyseiset käyttäjät mainitsivat, että tuotteen markkinoilla oli ankaraa kilpailua ja että niiden asiakkaat voisivat helposti vaihtaa toimittajaa, jos ne nostaisivat hintojaan.
(141)
Ottaen huomioon tuotetta käyttävien yritysten monimuotoisuuden käyttäjien kykyä siirtää mahdollinen hintojen nousu asiakkailleen on vaikea arvioida. Käyttäjien kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella voidaan kuitenkin olettaa, että vaikka jotkut käyttäjät eivät voi siirtää suurinta osaa kustannusten nousua asiakkailleen, useimmissa tapauksissa vaikutus käyttäjien liikevaihtoon ja kannattavuuteen olisi vain vähäinen.
(142)
Kilpailun osalta useat käyttäjät ilmaisivat huolensa, että polkumyyntitullien käyttöönotto johtaisi muista kuin EU-maista tulevan kilpailun lisääntymiseen tuotantoketjun loppupään markkinoilla, koska tuotantoketjun loppupään tuotteisiin ei sovellettaisi mitään suojatoimenpiteitä, sekä muutokseen Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa siten, että lasikuidun tuonnista siirryttäisiin jatkojalostustuotteisiin kuten yhdisteisiin, kankaisiin ja tuuliturbiinin siipiin. Kiinan osalta todettiin, että kyseisillä markkinoilla oli jo Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttamaa kilpailua ja olisi loogista, että kyseinen kilpailu lisääntyisi lasikuitua koskevien toimenpiteiden käyttöönoton myötä. Väitettiin, että tuotetta käyttävän tuotannonalan pitäisi näin ollen maksaa korkeampi hinta lasikuidustaan ja selviytyä myös lisääntyneestä kilpailusta. Tällaisessa liiketoimintaympäristössä ei väitteen mukaan olisi mahdollista siirtää merkittävää osaa hinnan noususta asiakkaille.
(143)
Tässä suhteessa olisi huomattava, että se seikka, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto voisi saada aikaan lisää kilpailua, ei voi olla peruste olla ottamatta tarvittaessa käyttöön kyseisiä toimenpiteitä. Eurooppalaisella lasikuitua käyttävällä tuotannonalalla on samat oikeudet kuin lasikuidun valmistusteollisuudella ja sillä on täysi oikeus turvautua EU:n kauppalainsäädäntöön sekä pyytää tuotteitaan koskevaa polkumyyntitutkimusta, jos sillä on riittävä asema ja alustavaa näyttöä vahingollisesta polkumyynnistä.
(144)
Sen vuoksi edellä mainittu väite, joka koski muista kuin EU-maista peräisin olevien jatkojalostustuotteiden aiheuttaman kilpailun mahdollista lisääntymistä, ei voi olla peruste olla ottamatta käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä.
3.4 Riittämätön tarjonta
(145)
Useat käyttäjät ilmoittivat, että tutkimusajanjakson jälkeen tarjonta unionin markkinoilla oli jo riittämätöntä ja että polkumyyntitoimenpiteet voisivat pahentaa tätä tilannetta, sillä se johtaisi Kiinasta peräisin olevan tuonnin vähenemiseen. Kyseistä tuontia tarvitaan, koska kysyntä on voimakasta ja kasvaa edelleen.
(146)
Valituksen tekijät myönsivät, että tiettyjen unionin tuotannonalan valmistamien tuoteryhmien tarjonnassa oli muodostunut pullonkaula, mutta ne pitivät sitä väliaikaisena ja katsoivat, että se johtui talouskriisin jälkeisen markkinoiden tervehtymisen seurauksena olleesta varastojen vähäisyydestä. Jos kannattavuus saataisiin jälleen hyvälle tasolle, unionin tuotannonala pystyisi valituksen tekijöiden mukaan myös vastaamaan ennustettuun EU:n jatkojalostusteollisuudelta tulevaan kysynnän kasvuun erityisesti käyttämällä vapaata kapasiteettiaan, joka voitaisiin helposti ottaa uudelleen käyttöön, teknisten parannusten myötä ja jälleenrakentamalla uunit.
(147)
Tässä suhteessa olisi ensin pantava merkille, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä pyritään korjaamaan epäterveitä kaupan käytäntöjä, jotka vaikuttavat haitallisesti unionin tuotannonalaan, sekä palauttamaan tehokas kilpailu EU:n markkinoille, ei estämään tuontia. Vaikka Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen EU:n hintataso todennäköisesti nousisi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, ehdotetut toimenpiteet eivät sulkisi unionin markkinoita kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja sen vuoksi Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unionin markkinoille tulisi edelleen jatkumaan.
(148)
Mitä tulee unionin tuotannonalan kykyyn korvata kiinalaisen lasikuidun tarjonnan mahdollinen puuttuminen, olisi huomattava, että unionin tämänhetkinen kapasiteetin käyttöaste näyttää varmistavan, että tarjonta vastaisi täysin markkinoiden kysyntää. Tutkimusajanjaksolla tapahtunut Kiinasta peräisin olevan lasikuidun koko tuonti eli 116 413 tonnia voitaisiin siten teoriassa korvata unionin tuotannonalan vapaalla kapasiteetilla, joka arvioitiin lähemmäksi 200 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana.
(149)
Edellä sanottu huomioon ottaen voidaan alustavasti päätellä, että tarjonnan mahdollinen puute voidaan korvata laajentamalla unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöastetta, muulla tuonnilla sekä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen muulla kuin polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(150)
Voidaan siis odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa tilannettaan lisäämällä myyntimääriään, korottamalla myyntihintojaan ja nostamalla markkinaosuuttaan. Vaikka joitakin kielteisiä vaikutuksia ilmenisikin, kuten hinnankorotukset tiettyjen käyttäjien osalta, ne eivät todennäköisesti ole yhtä merkittäviä kuin tuottajille ja niiden toimittajille odotettavissa olevat edut.
(151)
Edellä sanotun perusteella päätellään alustavasti, että ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Tätä alustavaa arviointia on kuitenkin tarkasteltava vielä huolellisesti asianomaisten osapuolien esittämien huomautusten jälkeen.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(152)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa unionin tuotannonalalle.
1. Vahingon korjaava taso
(153)
Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa.
(154)
Unionin tuotannonala väitti, että vahingon korjaavan tason määrittämisessä olisi käytettävä 12-15 prosentin voittotavoitetta. Tähän mennessä annettu näyttö ei kuitenkaan osoita vakuuttavasti, että kyseinen voittotaso on vähimmäisvaatimus unionin tuotannonalan kannattavan liiketoiminnan varmistamiseksi kyseisellä liiketoiminnan alalla. Koska korkeampaa voittotavoitetta tukevaa vankkaa näyttöä ei esitetty, pääteltiin alustavasti, että 5 prosentin voittotavoite olisi asianmukainen vahingon korjaavan tason määrittämiseksi.
(155)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin vähentämällä tosiasiallinen voittomarginaali noudettuna lähettäjältä -hinnasta ja lisäämällä edellä mainittu tavoitevoittomarginaali näin laskettuun kannattavuusrajaa vastaavaan hintaan.
(156)
Seuraavat vahingon korjaavat tasot on vahvistettu alustavasti:
Yritys
Vahingon korjaava taso
New Changhai Group
61,4 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
104,2 %
Muut yritykset
104,2 %
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(157)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva väliaikainen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön alimman polkumyyntimarginaalin ja vahingon korjaavan tason suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti; alhaisin tulli on kaikissa tapauksissa polkumyyntimarginaali.
(158)
Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöaste oli erittäin korkea, niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua tai tarkastelua, ja kaikille yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettu väliaikainen tulli on sama. Edellä esitetyn perusteella ehdotetut tullit ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen tulli
New Changhai Group
8,5 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
43,6 %
Kaikki muut yritykset
43,6 %
(159)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(160)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(161)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(162)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 (TARIC-koodit 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 ja 7019310099) kuuluviksi luokiteltavia enintään 50 mm pituisia silvottuja lasikuitusäikeitä; jatkuvakuituista, kiertämätöntä lasikuitulankaa, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti); lasikuitufilamenttilankaa, pois luettuna kyllästetyt ja päällystetyt langat, joilla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), sekä lasikuitufilamentista valmistettuja mattoja, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
TARIC-lisäkoodi
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Kaikki muut yritykset
43,6
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan yksityiskohdat niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2010.