РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1105/2010 НА СЪВЕТА
от 29 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република, и за прекратяване на процедурата по отношение вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 478/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (наричани по-нататък „ПВЗ“) с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Не бяха наложени временни мерки по отношение на вноса на ПВЗ с произход от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) и Тайван.
(2)
Процедурата започна след подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-нататък „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на ПВЗ, които съставляват значителен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на ПВЗ в Съюза.
(3)
Както беше посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които поискаха това, бе предоставена възможност да бъдат изслушани. Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(5)
По отношение на въпроса за интереса на Съюза бяха проведени допълнителни проверки на място при следните дружества:
Ползватели в Съюза
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване и намесата на служителя по изслушванията. Искането беше направено след временното разгласяване. Беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушванията.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПВЗ с произход от КНР и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („окончателно разгласяване“). На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Разглежданият продукт е ПВЗ (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-нататък „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(9)
След временното разгласяване една от страните заяви, че Комисията не е отчела разликите между преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. прежди с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“), и другите видове прежди, тъй като при първия вид са необходими продължителни и скъпи технически изпитвания, преди да бъдат получени одобрения за наложените от купувачите спецификации за преждите HMLS. Освен това същата страна заяви, че не е било ясно кои фактори са били взети предвид при временното определяне на наличието само на един продукт. Друга страна заяви, че преждите HMLS и другите видове прежди имат различни структури на себестойността.
(10)
В отговор на тези твърдения следва да бъде отбелязано, че разглежданият продукт има редица приложения, като подсилване на гуми, производство на широки тъкани, предпазни колани, въздушни възглавници, въжета, мрежи и някои промишлени приложения. Следователно е налице голям брой различни приложения и поради това съществуват и много различни видове и спецификации.
(11)
Основните критерии, за да се определи, че преждите HMLS и другите видове прежди представляват един и същ продукт, бяха основните физически, технически и химически характеристики. Действително, както беше обяснено в съображение 19 на временния регламент, при разследването бе установено, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с другите видове ПВЗ (например еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), се счита, че всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Поради това се счита, че те представляват един и същ продукт.
(12)
По отношение на твърденията за разлики в структурите на себестойността следва да бъде отбелязано, че те сами по себе си не са определящ критерий за това дали преждите HMLS представляват различен продукт от другите видове ПВЗ. Разликите по отношение на себестойността, цените и производствения процес сами по себе си не са основание определен вид на продукта, като например преждите HMLS, да се разглежда като различен продукт, доколкото този вид и другите видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики.
(13)
Поради това не беше счетено за основателно преждите HMLS да бъдат изключени от обхвата на разследването и като последица от това исканията в тази насока трябваше да бъдат отхвърлени.
(14)
Тъй като не бяха представени други коментари по отношение на разглеждания и сходния продукт, изложеното в съображения 16-20 на временния регламент се потвърждава.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(15)
Един производител износител от Тайван представи данни, от които е видно, че цените на основните суровини - пречистена терефталова киселина (ПТК) и моноетиленгликол (МЕГ), които той е купувал, за да произвежда ПВЗ, са се променяли през РП. По-специално стана ясно, че покупните цени рязко са спаднали най-вече през четвъртото тримесечие на 2008 г. Поради това той твърдеше, че това следва да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност, за да се гарантира обективно сравнение с експортните цени.
(16)
Констатациите в съображение 18 са резултат от много подробен анализ на предоставените от износителя данни, които бяха проверени по време на проверките на място. Поради това беше счетено, че в този случай е основателно при определянето на нормалната стойност за някои периоди от РП да бъдат взети предвид промените на цените на суровините.
(17)
Не бяха направени други коментари относно метода, описан в съображения 86 и 87 на временния регламент. Методът, използван за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Тайван, може да бъде потвърден.
3.1.2. Експортна цена
(18)
При разследването бе установено, че посоченият в съображение 15 производител от Тайван е продал по-големи обеми от разглеждания продукт на пазара на Съюза през първата половина на РП, когато цените на суровините са били по-ниски. Тази констатация следва да бъде разглеждана в контекста на посоченото в съображение 16.
(19)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена бяха определени по описания по-горе начин. Така определената нормална стойност за посочения производител и неговата експортна цена бяха сравнени за възможно най-близки периоди, за да се отчетат разликите, засягащи съпоставимостта на цените. Това е в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Не бяха получени други коментари относно сравнението на нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от Тайван. Поради това съдържанието на съображение 89 от временния регламент може да бъде потвърдено.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(22)
Припомня се, че в съображение 92 от временния регламент беше заключено, че дъмпинговият марж в национален мащаб за Тайван беше de minimis. Окончателният дъмпингов марж, определен за посочения в съображение 15 производител от Тайван, вече е под праговата стойност de minimis. Поради това се потвърждава, че окончателният дъмпингов марж в национален мащаб за Тайван е de minimis.
3.2. КНР
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(23)
Припомня се, че единадесет производители износители от КНР заявиха своя интерес. Тези дружества представляваха 100 % от общия износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза през РП. Беше подбрана извадка от трима производители износители или групи от свързани дружества въз основа на най-големия обем на износа за целите на определянето на дъмпинга за КНР. И тримата включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ, но само за един от тях беше установено, че отговаря на условията.
(24)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ двамата производители износители, на които не беше предоставено ТДПИ, представиха коментари, които са изложени накратко по-долу.
(25)
Първият производител износител направи коментари относно ограничителна клауза за своята стопанска дейност, свързани със счетоводството му проблеми и изплащането на някои активи, като например права на земеползване.
(26)
Този износител призна, че в устава му е предвидена ограничителна клауза. Той заяви, но не представи доказателства, че тази клауза е престанала да поражда правни последици за дейността му. По подобен начин по отношение на свързаните със счетоводството проблеми дружеството призна наличието на несъответствия между счетоводната документация и одитираните финансови отчети, но заяви, че тези несъответствия са незначителни и за тях е представено обяснение по време на разследването. Следва да бъде пояснено, че установените проблеми със счетоводството на това дружество, които бяха причина за отказа за предоставяне на ТДПИ, не бяха незначителни, а съществени, по-специално във връзка с осчетоводяването на някои активи, както и установени несъответствия между някои счетоводни записи и представените по време на проверката на място документи.
(27)
Вторият производител износител направи коментари по-специално по отношение на констатациите относно вноските в капитала, ограничителната клауза за стопанската си дейност и придобиването на права на земеползване.
(28)
По отношение на вноските в капитала износителят изложи същите доводи като изтъкнатите на предварителния етап, а именно че капиталът е бил надлежно внесен. Той изтъкна, че техническото ноу-хау е специална категория знание, което не е необходимо да бъде патентовано или регистрирано, и поради това вноските в капитала, макар и под формата на непарични вноски, са били направени правомерно. По отношение на ограничителната клауза за стопанската си дейност този производител отново посочи, че тя няма задължителен характер за дружеството и че свързаните с придобиването на земя изисквания по отношение на инвестициите не са изкривявания, а са свързани с политиката на органите за териториално развитие.
(29)
Тези аргументи обаче вече бяха изтъкнати и отхвърлени на предварителния етап. Дори изискванията по отношение на инвестициите да са свързани с политиката на органите за териториално развитие, се счита, че те не отговарят на условията за ТДПИ. Не бяха представени нови доказателства, които евентуално да променят отразените в оценката за ТДПИ временни заключения в съображения 50 и 51 от временния регламент.
(30)
Въз основа на изложеното по-горе се потвърждават временните констатации в съображения 46-52 от временния регламент.
3.2.2. Индивидуално разследване
(31)
Както беше посочено в съображение 28 от временния регламент, двама производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха да им бъде определен индивидуален дъмпингов марж в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Искането за индивидуално разследване обаче можеше да бъде разгледано едва след налагането на временните мерки.
(32)
Посочените дружества изпратиха в определените срокове отговор на формуляра на заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика. След налагането на временните мерки Комисията потърси и провери предоставената във формулярите за заявление информация и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на посочените дружества:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Накратко и единствено за информация, критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за несъстоятелността и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(34)
Актовете за вписване и на двете дружества съдържат ограничителна клауза относно преразпределянето на продажбите между експортния и вътрешния пазар. По отношение на един износител бяха установени някои несъответствия и недостатъци в счетоводната система на заявителя, поради което беше заключено, че отчетите не са ясни и не са изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. На последно място, бяха установени някои изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика, по-специално по отношение на закупуването на правата на дружеството за използване на земя.
(35)
Въз основа на това беше заключено, че нито едно от двете дружества не е доказало, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и не бе възможно да им бъде предоставено ТДПИ.
3.2.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на посочения член, евентуално се определя мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да им бъде предоставено ИТ.
(37)
Двамата производители износители, които поискаха индивидуално разследване, не отговаряха на критериите за ТДПИ, но поискаха ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(38)
Накратко и единствено за информация, критериите за ИТ са посочени по-долу:
1.
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чужда собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата се определят свободно;
3.
повечето от акциите или дяловете принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са малцинство или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от намеса на държавата;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
намесата на държавата не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(39)
Въз основа на наличната информация бе установено, че посочените двама производители износители от КНР, които не бяха включени в извадката и по отношение на които бе необходимо индивидуално разследване, отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3.2.4. Държава аналог
(40)
Както беше посочено в съображения 57-62 от временния регламент, бе счетено, че САЩ не са подходяща държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност за КНР. Вместо нея беше избран Тайван като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(41)
След налагането на временните мерки някои страни предложиха вместо някоя от посочените държави да бъде използвана Корея като държава аналог. Те изтъкнаха, че Корея е по-подходяща от Тайван, тъй като корейските производители износители също използват новата едностъпкова технология на производство, обемът на произвежданите от тях крайни продукти е в голяма степен съпоставим с този в КНР, корейският вътрешен пазар е голям и съпоставим с този на КНР и за нито едно дружество в Корея не е установено, че извършва дъмпинг.
(42)
По отношение на избора на държава аналог бяха разгледани следните критерии: съпоставимостта на производствения обем на крайни продукти в държавата с непазарна икономика и в евентуалната държава аналог, степента на представителност на вътрешните продажби (сделки) за несвързани клиенти в сравнение с износа на разглеждания продукт с произход в държавата с непазарна икономика, нивото на конкуренция на вътрешния пазар на държавата аналог, съпоставимостта по отношение на достъпа до суровини и енергия и готовността на износителите в евентуалната държава аналог да съдействат при разследването.
(43)
След налагането на временните мерки бе извършен допълнителен анализ на приложимите критерии въз основа на цялата налична информация. Този анализ показа, че между Корея и Тайван действително има сходство по отношение на някои от критериите. Като цяло обаче изглеждаше, че Тайван е най-подходящата държава аналог.
(44)
Анализът показа, че Корея и Тайван имат висока степен на съпоставимост по отношение на обема на произвежданите крайни продукти спрямо КНР и голяма част от продаваните на вътрешния пазар продукти в двете държави можеше да бъдат сравнявани с износа на КНР. По този критерий беше установено, че производственият обем в Корея е с малко по-висока степен на съпоставимост, тъй като е по-голям от този в Тайван.
(45)
Важността на този критерий обаче не следва да се преувеличава в сравнение с другите критерии като степента на представителност на вътрешните сделки за продажба в сравнение с износа, достъпа до суровини и нивото на конкуренция в държавата аналог.
(46)
Беше установено, че както в Корея, така и в Тайван броят на представителните вътрешни продажби, за които не би била конструирана нормална стойност, е голям в сравнение с износа от КНР. Беше установено обаче, че сделките на тайванските износители са като цяло по-представителни от тези на корейските износители. Ако за държава аналог беше избрана Корея, щеше да се наложи да бъде конструирана нормална стойност за по-голям обем и за повече видове на разглеждания продукт.
(47)
По отношение на нивото на конкуренция една от страните заяви, че тайванските производители износители имат господстващо положение на вътрешния си пазар и че това също би следвало да е пречка за избора на Тайван за държава аналог.
(48)
Големият брой производители може да е показател за наличието на конкуренция в държавата. Необходимо е обаче да се проучи и дали производителите в държавата аналог са подложени на конкуренция, която да им дава възможност за реализиране на достатъчна, но не и прекомерна печалба.
(49)
Беше установено, че в Корея има четирима производители и че вносът на ПВЗ допълва вътрешния пазар. Що се отнася до Тайван, в него има двама производители и вътрешният пазар се обслужва и от външни източници. Въпреки това разследването показа, че независимо от по-ниската себестойност в Корея, нивото на вътрешните цени не е било по-ниско от това в Тайван. Реализираната печалба на корейския пазар е била средно 18 %, а корейските производители на ПВЗ са постигнали печалба от над 20 % от оборота на разглеждания продукт. Тази стойност е много по-висока от постигнатата в Тайван, където печалбата е била между 5 % и 9 %.
(50)
Поради това беше счетено, че нивото на конкуренцията в Тайван е високо и че реализираната печалба не е прекомерна.
(51)
По отношение на достъпа до суровини Корея без съмнение е един от най-големите производители и износители на ПВЗ в световен мащаб, нареждайки се след Тайланд. Това конкурентно предимство на корейските производители може да обясни до определена степен защо средното ниво на цените на суровините в Корея беше по-ниско от това в Тайван и в КНР. Разследването показа, че повечето от разследваните корейски дружества са си набавяли суровините от свързани дружества или са били в състояние сами да ги произвеждат. За разлика от тях, нито едно от разследваните дружества в Тайван не е произвеждало необходимите му суровини и те основно са били набавяни от свързани и несвързани лица, какъвто е случаят в КНР.
(52)
Наличната информация и фактът, че тайванските производители износители имат свързани производители на ПВЗ в КНР, дават основание да се предположи, че в рамките на групите се използват едни и същи източници на суровини, за да се реализират икономии от мащаба и да се постигнат по-добри цени. Поради това беше счетено, че условията за достъп до суровини в КНР са подобни на тези в Тайван.
(53)
Въз основа на това беше счетено, че изборът на Тайван в конкретния случай не е необоснован и е по-целесъобразен. Поради това се потвърждава изборът на Тайван като държава аналог.
3.2.5. Нормална стойност
3.2.5.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(54)
Тъй като не бяха направени коментари относно нормалната стойност, определена за получилото ТДПИ дружество, изложеното в съображения 64 и 65 от временния регламент се потвърждава.
3.2.5.2. Производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(55)
Както е посочено в съображение 15, един износител в Тайван доказа, че покупната цена на основната му суровина, използвана за производството на ПВЗ, се е променяла през РП и поиска това да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност. Това искане беше счетено за основателно и нормалните стойности, определени за Тайван - държавата аналог в този случай, бяха съответно преразгледани.
3.2.6. Експортна цена
(56)
Както беше обяснено в съображение 68 от временния регламент, всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, са били направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени. Експортните продажби на индивидуално разследваните дружества също са били осъществявани непосредствено на независими клиенти и поради това описаният в съображение 68 от временния регламент метод беше използван и за да се определи експортната цена за тези дружества.
(57)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
3.2.7. Сравнение
(58)
Определените за държавата аналог преразгледани нормални стойности бяха сравнени с експортната цена на оказалите съдействие производители износители в КНР. Както е изложено в съображение 63 по-долу, в резултат на това бяха получени по-малки окончателни дъмпингови маржове за тримата включени в извадката производители износители в КНР.
(59)
Следва да се отбележи, че посочената в съображение 69 от временния регламент корекция за разходите за косвено данъчно облагане представлява разликата между ДДС, дължим за продажби на вътрешния пазар, и ДДС, дължим при сделките за продажба за износ, като се отчита процентът на възстановяване на ДДС при продажби за износ. Оказалите съдействие производители износители оспориха метода за изчисляване на корекцията и заявиха, че приложимият за специфични процеси и продажби режим на ДДС следва да бъде взет предвид при оценяването на невъзстановения размер ДДС.
(60)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че корекцията се основава на разпоредбите в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, в който се предвижда извършването на корекция на нормалната стойност с размера на вносните такси и косвените данъци - категория, която включва ДДС. На това основание искането беше отхвърлено.
(61)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображение 69 от временния регламент се потвърждава.
3.2.8. Дъмпингови маржове
(62)
В резултат на преразгледаните средни нормални стойности, определени за Тайван - държавата аналог, и сравнението с експортните цени на китайските производители износители бяха получени по-ниски окончателни дъмпингови маржове.
(63)
Тези окончателни дъмпингови маржове за китайските производители износители са следните:
-
5,1 % за Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % за Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % за Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката.
(64)
Окончателните дъмпингови маржове за дружествата, които поискаха индивидуално разследване, са следните:
-
9,8 % за Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % за Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Република Корея
3.3.1. Нормална стойност
(65)
Тъй като не бяха представени други коментари относно нормалната стойност, изложена в съображения 75 и 76 от основния регламент, посоченото в посочените съображения се потвърждава.
3.3.2. Експортна цена
(66)
Тъй като не бяха представени коментари относно експортната цена, изложеното в съображения 77 и 78 от временния регламент се потвърждава.
3.3.3. Сравнение
(67)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображения 79-81 от временния регламент се потвърждава.
3.3.4. Дъмпингови маржове
(68)
Тъй като не бяха представени други коментари относно дъмпинговите маржове, които биха наложили изменение на временните констатации относно Корея, изложеното в съображения 82-85 от временния регламент се потвърждава.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза
(69)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството на Съюза, изложеното в съображения 94-96 от временния регламент се потвърждава.
4.2. Определяне на промишлеността на Съюза
(70)
Тъй като не бяха представени коментари относно определянето на промишлеността на Съюза, съдържанието на съображение 97 от временния регламент се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(71)
Припомня се, че потреблението на Съюза бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, включително извършена въз основа на данни от жалбата оценка на продажбите на производители, които не са заявили своя интерес.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс 2005 г. = 100
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(72)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. То е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 27 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП е в резултат на по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
(73)
Тъй като не бяха представени каквито и да било коментари относно потреблението на Съюза, изложеното в съображения 98-100 от временния регламент се потвърждава.
4.4. Внос в Европейския съюз от КНР, Република Корея и Тайван
4.4.1. Кумулативна оценка на въздействието от вноса
(74)
Припомня се, че вносът от Корея и Тайван не се кумулираше с дъмпинговия внос от КНР, тъй като вносът както от Корея, така и от Тайван не се осъществяваше на дъмпингови цени през РП, както е посочено в съображения 102 и 103 от временния регламент.
(75)
Отбелязва се, че за да бъде извършена оценка на това дали вносът от засегнатите държави следва да бъде кумулативно оценен при текущото разследване, вносът от всяка държава беше индивидуално разследван при отчитане на условията, предвидени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Тъй като дъмпинговият марж по отношение на вноса от Корея и Тайван беше под стойността de minimis, беше заключено, че вносът от Корея и Тайван не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Предвид това заключение вносът от посочените държави бе анализиран отделно в съображения 147-152 от временния регламент в съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент.
4.4.2. Дъмпингов внос от КНР
(76)
Припомня се направената във временния регламент констатация, че един производител износител от КНР не е продавал продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Осъщественият от този производител износител износ съответно бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза. В резултат на проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания беше установено, че износът на друг един производител износител от КНР не е бил осъществяван на дъмпингови цени, както е посочено в съображение 64. Поради това осъщественият от този производител износител износ също бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза и въздействието върху промишлеността на Съюза. Данните относно дъмпинговия внос от КНР бяха съответно преразгледани.
Таблица 2
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Индекс
100
274
718
898
883
Пазарен дял
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Средна цена в EUR/тон
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Индекс
100
61
55
57
55
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(77)
След преразглеждането на данните относно дъмпинговия внос от КНР бе установено, че обемът му рязко се е увеличил повече от осем пъти през разглеждания период, а цените същевременно рязко са намалели с 45 %.
4.4.3. Подбиване на цените
(78)
Тъй като не бяха представени коментари относно подбиването на цените, описаната в съображения 110 и 111 от временния регламент методология за определяне на подбиването на цените се потвърждава. Същевременно вследствие на проведените индивидуални разследвания след налагането на временните мерки, както е посочено в съображение 31, бе извършена повторна оценка на сравнението на цените за подобни видове на продукта. Тази повторна оценка потвърди, че дъмпинговият внос от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 24,1 % през РП.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
Припомня се, че тъй като беше констатирано, че вносът от Корея, Тайван и две китайски дружества не е дъмпингов, той не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Поради това този внос бе изключен от анализа на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза и бе предмет на отделна оценка.
(80)
Както беше посочено в съображение 113 от временния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза за времето от 2005 г. до края на ПР.
(81)
Припомня се, че положението по отношение на вредата беше ясно на предварителния етап, като повечето показатели за вредата показваха тенденция към влошаване през разглеждания период: производствен обем (- 36 %), обем на продажбите (- 29 %), продажни цени (- 9 %) и пазарен дял (- 23 %). Освен това свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза показатели за вредата, като например рентабилност (- 16,3 процентни пункта) и паричен поток (- 141 %) също рязко се влошиха, като инвестициите намаляха значително (- 89 %).
(82)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството, производствения капацитет и използването му, обема на продажбите и пазарния дял, цените, стоковите запаси, заетостта, заплатите и производителността, както и показателите за финансовите резултати на промишлеността на Съюза, временните констатации в съображения 114-126 от временния регламент се потвърждават.
(83)
Тъй като не бяха представени други коментари относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, както е посочено в съображения 127-130 от временния регламент, се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Предварителни бележки
(84)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде счетена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза през същия период, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(85)
Дъмпинговият внос от КНР рязко се е увеличил през разглеждания период. В съответствие с преразгледаните данни относно дъмпинговия внос с произход от КНР, както е описано в съображение 76, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил повече от осем пъти между 2005 г. и РП, в резултат на което неговият пазарният дял се е увеличил с около 16 процентни пункта. През същия период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %.
(86)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 % - почти 12 процентни пункта. В периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия внос се е увеличил въпреки намаляващото търсене на пазара на Съюза.
(87)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, в съответствие с преразгледаните данни съгласно съображение 76, те са намалели с 45 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това за промишлеността на Съюза е било невъзможно да увеличи цените си, за да компенсира увеличението на цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както е обяснено в съображение 81 от временния регламент, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(88)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло предвид натиска върху цените. Продължаващият натиск на пазара на Съюза не е дал възможност на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини, особено през 2008 г., когато цените на суровините отбелязаха най-високите си стойности. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(89)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени коментари относно въздействието на дъмпинговия внос може да бъде потвърдено, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително неблагоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Недъмпингов внос
(90)
Що се отнася до въздействието на недъмпинговия внос от КНР, се припомня, че беше констатирано, че двама китайски производители износители са внасяли ПВЗ на пазара на Съюза на цени, които не са дъмпингови. Въпреки че не може да бъде изключено този внос да е допринесъл в известна степен за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, се счита, че предвид обема и особено цените, чиято средна стойност е по-висока от цените на дъмпинговия внос, въздействието на този недъмпингов внос не е такова, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.3.2. Други фактори
(91)
Припомня се, че при анализа на причинно-следствената връзка бяха разгледани и други фактори, а именно промените в търсенето на пазара на Съюза, промените на цените на суровините, производството за собствено потребление на промишлеността на Съюза, постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, вносът от други държави, включително от Корея и Тайван, както и постигнатите от други производители в Съюза резултати.
(92)
Една от страните заяви, че при анализа на причинно-следствената връзка не е доказано, че вредата, причинена от различни от дъмпинговия внос фактори, не се счита за причинена от вноса от Китай. По-специално тя изтъкна, че фактори като промените в търсенето и увеличените цени на суровините са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда и не са били отчетени при анализа на причинно-следствената връзка.
(93)
Що се отнася до промените в търсенето се припомня, че въпреки намаляващото потребление вносът от КНР успява да увеличи пазарния си дял. По отношение на увеличението на цените на суровините се признава, че е имало такова увеличение през първата половина на РП, както е посочено в съображение 139 от временния регламент. Цените обаче са намалели през втората половина на РП. Тези колебания на цените на суровините засягат всички икономически оператори. Освен това можеше да се очаква, че при липсата на натиск върху цените, оказван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, промишлеността на Съюза щеше да бъде в състояние да адаптира продажните си цени в съответствие с промените на цените на суровините. Поради това изложеното в съображения 138-140 от временния регламент се потвърждава и следователно твърдението се отхвърля.
(94)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството за собствено потребление или постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, изложеното в съображения 141-143 от временния регламент се потвърждава.
(95)
Някои от страните заявиха, че производителите от Съюза е нямало да бъдат в състояние да увеличат цените си, за да отразят промените в разходите за суровини, поради вноса на ниски цени от Корея и Тайван.
(96)
В това отношение на първо място се отбелязва, че цените на вноса от Корея и Тайван са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през целия разглеждан период. На второ място, обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП. Поради това се счита, че обемът и цените на този внос не са можели да бъдат основната причина за нанесената на промишлеността на Съюза съществена вреда и следователно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между понесената от промишлеността на Съюза вреда и дъмпинговия внос от КНР. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(97)
Тъй като не бяха представени коментари относно вноса от трети държави, включително от Корея и Тайван, изложеното в съображения 144-152 от временния регламент се потвърждава.
(98)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на други производители от Съюза, изложеното в съображения 153 и 154 от временния регламент се потвърждава.
(99)
След временното разгласяване една от страните заяви, че по-ниската рентабилност на промишлеността на Съюза следва да се отдаде на големия дял на така наречения двустъпков производствен процес в производствения капацитет на промишлеността на Съюза и на твърдяното забавено внедряване от страна на промишлеността на Съюза на модерния така наречен едностъпков производствен процес.
(100)
Следва да се отбележи, че видовете на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители от КНР и от промишлеността на Съюза, са в голяма степен идентични. Промишлеността на Съюза използва така наречения двустъпков производствен процес, тъй като той дава възможност да бъдат произвеждани специфични видове на продукта, които обикновено се продават на пазара на по-високи цени. Както е обяснено в съображения 85-89, наличието на дъмпингов внос на ПВЗ на ниски цени от КНР е засегнало целия пазар на Съюза, като е оказало значителен натиск за намаляване на цените.
(101)
Поради това се счита, че не е възможно наличието на два различни производствени процеса само по себе си да е оказало съществено въздействие върху маржовете на печалбата, особено предвид оказвания от дъмпинговия внос от КНР натиск върху цените. Освен това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда поради липсата на по-модерна технология. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени други коментари, се заключава, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, и изложеното в съображения 155-158 от временния регламент се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(103)
Анализът на интереса на Съюза бе адаптиран, за да бъдат отчетени преразгледаните дъмпингови маржове в резултат на направени коментари във връзка с предварителното разгласяване и проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания. В съответствие с това и предвид високото ниво на съдействие, за по-голямата част от вноса от КНР следва да бъде определена митническа ставка от около 5 %, както е посочено в съображение 63.
6.2. Промишленост на Съюза
(104)
Припомня се, че промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, в които са пряко заети повече от 1 300 души в свързани с ПВЗ дейности. Всички показатели за вредата, и по-специално свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, показаха тенденция към влошаване през разглеждания период. Заетостта също спадна значително с 23 %, което съответства на намаление от около 400 работни места на пълен работен ден през разглеждания период.
(105)
След налагането на временните мерки промишлеността на Съюза представи данни, че заводи, които не са работели поради дъмпинговия внос, отново са започнали работа. Това показва, че дори временните мерки са оказали благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(106)
Очаква се налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса с произход от КНР да окаже допълнително благоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и да ѝ позволи да възвърне поне част от загубения си пазарен дял.
(107)
Тъй като не бяха представени други коментари относно интереса на Съюза, изложеното в съображения 160-163 от временния регламент се потвърждава.
6.3. Вносители
(108)
Някои страни заявиха, че при анализа на въздействието на мерките върху вносителите не са били отчетени трудностите, свързани с бързата промяна на доставчиците на ПВЗ. В това отношение се признава, че в зависимост от крайното приложение промяната на източниците на доставка може да изисква известно време. Ще има обаче други източници, включително внос от Корея и Тайван, както и от двамата посочени в съображения 63 и 64 китайски производители износители, на които няма да бъдат наложени антидъмпингови мита. Поради това твърдението бе отхвърлено и направеното във временния регламент заключение, че мерките не биха имали значително неблагоприятно въздействие върху вносителите, се потвърждава.
(109)
Тъй като не бяха представени други коментари, изложеното в съображения 164 и 165 от временния регламент се потвърждава.
6.4. Ползватели
(110)
Ползвателите на ПВЗ проявиха силен интерес към настоящия случай. От общо 68 ползватели, с които бе установен контакт, 33 оказаха съдействие при разследването. При разследването бе установено, че 24-ма от 33-мата оказали съдействие ползватели, са купували ПВЗ от КНР. 12 % от този внос е бил от дружества, за които бе установено, че не осъществяват дъмпинг.
(111)
Анализът на предварителния етап относно въздействието на мерките върху ползвателите бе извършен чрез групиране на ползвателите в четири отделни промишлени сектора (за гуми, автомобили, въжета и промишлени приложения). Преди налагането на временните мерки бяха извършени проверки на място на четирима ползватели (двама в сектора за гуми, един в автомобилния сектор и един в сектора за промишлени приложения). След налагането на временните мерки бе извършено допълнително разследване за това в каква степен всеки от секторите ще бъде засегнат от мерките. За тази цел бяха извършени допълнителни проверки на място на седем полазватели, както е посочено в съображение 5. От общо 11-те ползватели, на които бяха извършени проверки на място, петима бяха малки и средни предприятия (МСП). Въз основа на проверените данни беше преразгледана оценката за въздействието на мерките върху маржовете на печалбата на ползвателите, като бяха отчетени преразгледаното ниво на митата и факта, че за още един производител износител от Китай бе установено, че не извършва дъмпинг.
(112)
Що се отнася до ползвателите в сектора за гуми, бяха получени общо четири отговора на въпросника от производители на гуми. Два от тях бяха подложени на проверка преди налагането на временните мерки, а един - след това. Според наличните данни за този сектор делът на ПВЗ в производствените им разходи е сравнително малък - средно под 1 %. Бе установено, че само един от оказалите съдействие ползватели е внасял разглеждания продукт от КНР. Целият внос обаче е бил от дружество в КНР, за което бе установено, че не е извършвало дъмпинг. Поради това се заключава, че с оглед на наличните данни секторът за гуми няма да бъде засегнат от предложените мерки.
(113)
По отношение на ползвателите в автомобилния сектор (произвеждащи основно предпазни колани и въздушни възглавници), които представляват 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП, бяха получени общо шест отговора на въпросници. Бяха проверени две дружества - едно преди налагането на временните мерки и едно след това. След проверките на място делът на използваните в автомобилния сектор китайски ПВЗ беше преразгледан и определен на 15 %. При проверките на място бе установено също така, че като цяло използвалите ПВЗ предприятия са представлявали повече от 30 % от общия оборот на оказалите съдействие предприятия, вместо установените на предварителния етап 4 %. Бе потвърдено, че постигнатата в този сектор средна печалба за съдържащи ПВЗ продукти е била около 3 %. Въз основа на изложеното по-горе се заключава, че ако бъдат наложени мерки, автомобилният сектор като цяло вероятно няма да бъде сериозно засегнат, тъй като би продължил да бъде рентабилен и освен това КНР не е основният източник на доставка.
(114)
По отношение на ползвателите в сектора за въжета бяха получени общо три отговора на въпросници, а в едно дружество беше извършена проверка на място след налагането на временните мерки. Всички оказали съдействие дружества в този сектор са МСП и представляват по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Потвърждава се, че делът на дейността им, свързана с използването на ПВЗ, е около 18 % от общата им дейност. Средният марж на печалбата, постигнат в използващия ПВЗ сектор, беше временно определен на около 8 %. След проверките на място обаче и последвалите корекции на представените в отговорите на въпросниците данни постигнатият в този сектор марж на печалбата беше преразгледан и определен на - 0,4 %. При разследването беше показано също, че по-голямата част от извършения през РП внос (71 %) е бил с произход от КНР, а 22 % е бил с произход от Корея. Предвид преразгледаното ниво на митото обаче въздействието върху дружествата в този сектор, ако продължат да си доставят ПВЗ от КНР, следва да бъде незначително. Освен това съществуват няколко алтернативни източника на доставка.
(115)
На последно място, при ползвателите в сектора за промишлени приложения бяха получени общо 20 отговора на въпросника от ползватели, представляващи 21 % от общия внос от КНР. Пет дружества бяха проверени - едно преди налагането на временните мерки и четири след това. Въз основа на наличната за този сектор информация след проверките на място делът на свързания с ПВЗ бизнес беше преразгледан и определен на 54 % от общата дейност. При разследването беше показано, че посочените ползватели са купували ПВЗ основно от КНР (42 %) и от Корея (24 %), а 29 % са били набавяни от доставчици от Съюза и от трети държави. Въз основа на данните, събрани при извършените след налагането на временните мерки проверки на място, бе извършена корекция на постигнатия в този сектор среден марж на печалбата, който беше определен на 17 %. Събраните данни обаче показаха, че установеният за целия сектор марж на печалбата не е представителен за състоянието на МСП, които през РП отбелязаха отрицателен среден марж на печалбата от - 1,9 %. В най-лошия случай, а именно ако МСП продължат да купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, и не сменят източника си на доставка, рентабилността им ще намалее от - 1,9 % на - 3,3 % при налагането на окончателни мерки. Това ще се дължи на факта, че доставят по-голяма част от необходимите ПВЗ от КНР в сравнение с големите дружества, които биха запазили високата си рентабилност. Очаква се обаче, че тези МСП ще могат да пренасочат поне част от покупките си към доставчици, на които не са наложени мерки.
(116)
Някои ползватели заявиха, че неблагоприятното въздействие на антидъмпинговите мерки върху рентабилността им е било недооценено при предварителния анализ относно интереса на Съюза. Те заявиха също така, че биха срещнали затруднения да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти и поставиха под въпрос възможността да намерят алтернативни източници на доставка. Някои от страните поставиха под въпрос също способността на производителите от Съюза да доставят необходимите продукти. На последно място, бяха повдигнати въпроси относно неблагоприятното въздействие на мерките върху секторите надолу по веригата, а оттам и върху заетостта в Съюза.
(117)
По отношение на твърдението във връзка с рентабилността, анализът, основан на преразгледаните данни след проверките на място, организирани след налагането на временните мерки, действително показа, че част от секторите за въжета и за промишлени приложения биха изпитали неблагоприятното въздействие на мерките, ако ползвателите, които купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, продължат да го правят и не сменят източника си на доставка. Това въздействие обаче вероятно ще е незначително предвид пониженото ниво на митото и наличието на алтернативни източници на доставка.
(118)
По отношение на твърдението, че ползвателите не биха били в състояние да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти, при разследването бе установено, че в някои сектори действително би било трудно цените да бъдат увеличени. Припомня се обаче, че предвид високото ниво на съдействие от страна на китайските производители износители, приложимата за по-голямата част от вноса от КНР митническа ставка би била около 5 %, както е посочено в съображение 103. Поради това се очаква ползвателите да могат да прехвърлят поне част от увеличението на разходите в цените за техните клиенти и във всеки случай дори да не направят това, се очаква въздействието върху тяхната рентабилност да бъде твърде незначително.
(119)
Що се отнася до твърдението, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да доставя необходимите продукти, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, при разследването бе установено, че в миналото понякога е имало нередовни доставки от производители от Съюза за някои ползватели. При разследването обаче не бяха представени доказателства, че тези нередовни доставки са били системни. По отношение на твърдението за трудната смяна на източника на доставка, при проверките на място действително бе установено, че преди нови ПВЗ да бъдат използвани за производството на големи серии, те следва успешно да преминат някои изпитвания, за да бъдат проверени съвместимостта на новата суровина с машините и необходимите стандарти за качеството на крайния продукт. Продължителността на изпитвателния процес е различна в зависимост от приложението на крайния продукт. Поради това се признава, че смяната на доставчиците би могла да е продължителен и скъп процес за някои ползватели, макар и в различна степен за различните продукти. При проверките на място бе установено обаче, че някои дружества се опитват да приложат стратегия на разширяване на своя кръг от доставчици, за да се избегне зависимостта от един източник.
(120)
Някои страни подчертаха положението на МСП, като заявиха, че МСП изпитват затруднения да си набавят суровини, тъй като не достигат изискваното от производителите минимално количество на поръчаните продукти. В това отношение се отбелязва, че затрудненията, свързани с минималното количество на поръчаните продукти, изглежда съществуват като бизнес практика, която не се влияе от налагането на мерките. Поради това се счита, че налагането на мерките няма само по себе си да окаже въздействие върху установени между икономически оператори търговски практики. Поради това посочените твърдения не бяха счетени за основателни.
(121)
И накрая, някои заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не би представлявала надежден източник на доставка поради непълната си продуктова гама, по-ниското качество и по-високите цени на продуктите. В това отношение се отбелязва, че дори производителите от Съюза да не са в състояние да доставят необходимата пълна гама от продукти, съществуват алтернативни източници на доставка, които би следвало да дадат възможност за допълване на продуктовите гами. Освен това сравнително ниското ниво на митото следва да не представлява пречка пред ползвателите да допълват продуктовата си гама, като продължават да разчитат и на внос от КНР. В допълнение, неотдавнашното повторно започване на работа на заводи, както бе посочено по-горе, следва да допринесе за решаването на този въпрос, доколкото то ще даде възможност да бъде насочен по-голям капацитет към производството на по-широка продуктова гама. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(122)
Що се отнася до твърдението относно въздействието на мерките върху секторите надолу по веригата, а от там и върху заетостта в Съюза, се счита, че предвид гореизложеното, въздействието следва да бъде незначително.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(123)
Въз основа на гореизложеното се достигна до заключението, че няма убедителни основания да не бъдат наложени антидъмпингови мита върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
Тъй като не бяха представени каквито и да е обосновани коментари, които биха наложили промяна в заключението относно нивото на отстраняване на вредата, изложеното в съображения 179-183 от временния регламент се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(125)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската величина от дъмпинговия марж и маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат определени на равнището на установените дъмпингови маржове.
(126)
Тъй като установените за Корея и Тайван дъмпингови маржове бяха под праговата стойност de minimis, върху вноса с произход от Корея и Тайван не трябва да бъдат налагани окончателни антидъмпингови мита.
(127)
Предлагат се следните антидъмпингови мита:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на антидъмпинговото мито
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
не e приложимо
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
не e приложимо
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Всички други дружества от КНР
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на посочените дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от посочените дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(129)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби), следва да бъде отправено до Комисията (3), с цялата съответна информация, по-специално във връзка с всякакви изменения в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, свързани например с тази промяна в наименованието или тази промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, впоследствие регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически ставки.
(130)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които Комисията възнамерява да препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване. Представените от страните коментари бяха надлежно разгледани и когато беше уместно, констатациите бяха съответно изменени.
(131)
За да се гарантира равнопоставеност между новите износители и оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и са посочени в приложението към настоящия регламент, следва да се предвиди разпоредба за това среднопретеглената стойност на митото, наложено на посочените дружества, да се прилага за всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага, когато е използвана извадка.
7.3. Окончателно събиране на временните мита
(132)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез наложеното с временния регламент временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до размера на размера на наложените окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, обезпечените чрез временните мита суми, които превишават сумите, съответстващи на ставката на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно ще бъдат събрани само сумите, обезпечени на нивата на временните мита.
8. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(133)
Предвид заключенията относно вноса с произход от Корея и Тайван процедурата по отношение на тези две държави се прекратява,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Посочени в приложението дружества
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Всички останали дружества
9,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Прекратява се антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 478/2010 временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република, се събират окончателно на равнището на ставката на наложеното съгласно член 1 окончателно мито. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпинговото мито, се освобождават.
Член 4
Когато нов производител износител от Китайската народна република предостави достатъчни доказателства на Комисията за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите от Китайската народна република, на които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглежданите продукти след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, като добави новия производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и към които следователно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 5,3 %.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 ноември 2010 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1105/2010,
annettu 29 päivänä marraskuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Väliaikaiset toimenpiteet
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 478/2010 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa. Väliaikaisia toimenpiteitä ei otettu käyttöön Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun European Man-made Fibres Association (CIRFS), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 27 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 60 prosenttia erikoislujan polyesterilangan kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi tammikuun 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
1.2 Myöhempi menettely
(4)
Sen jälkeen kun niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, oli ilmoitettu, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, monet asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä tekoon tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Asianomaisten osapuolten toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja alustavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
(5)
Unionin etuun liittyvien näkökohtien osalta lisätarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin käyttäjät:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry SA,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Eräs asianomainen osapuoli pyysi kuulemista ja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan puuttumista asiaan. Tämä pyyntö tehtiin alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Kuulemiseen kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan läsnä ollessa myönnyttiin.
(7)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(8)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin oleva erikoisluja polyesterilanka (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
(9)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, ettei komissio ollut käsitellyt renkaiden valmistuksessa käytettävän langan, niin kutsutun HMLS-langan (”High Modulus Low Shrinkage”), ja muuntyyppisten lankojen välisiä eroja, koska tämän tuotelajin osalta on tehtävä pitkällisiä ja kalliita teknisiä testejä, ennen kuin voidaan saada ostajien käyttöön ottamiin HMLS-määrittelyihin tarvittava hyväksyntä. Tämä osapuoli väitti lisäksi, ettei ollut selvää, mitkä tekijät otetaan huomioon sen alustavassa määrittämisessä, onko kyse yhdestä ainoasta tuotteesta. Eräs toinen osapuoli väitti, että HMLS-langalla ja muuntyyppisillä langoilla on erilainen kustannusrakenne.
(10)
Vastauksena näihin väittämiin olisi ensin huomattava, että tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään useisiin erilaisiin tarkoituksiin, kuten renkaiden vahvikkeena, leveissä kankaissa, turvavöissä, turvatyynyissä, köysissä, verkoissa ja useissa teollisissa sovelluksissa. Erilaisia käyttötarkoituksia on näin ollen paljon ja siten myös useita erilaisia lajeja ja määrittelyjä.
(11)
Pääasiallisina kriteereinä sen määrittämisessä, että HMLS-lanka ja muuntyyppiset langat muodostavat yhden ainoan tuotteen, olivat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa selitettiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka HMLS-langalla on joitakin erilaisia ominaisuuksia kuin muilla erikoislujilla polyesterilangoilla (esim. kimmokerroin, kutistuvuus, vetolujuus ja väsymislujuus), tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla eri lajeilla katsotaan olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen.
(12)
Kustannusrakenteen väitetyt erot eivät itsessään muodosta ratkaisevaa kriteeriä määritettäessä, onko HMLS-lanka muista erikoislujan polyesterilangan lajeista erillinen tuote. Kustannus- ja hintaerot ja tuotantomenetelmien erot eivät sinänsä oikeuta päätelmää, että jotakin tiettyä tuotelajia, kuten HMLS-lankaa, olisi pidettävä eri tuotteena, niin kauan kuin kyseisellä tuotelajilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin muilla tuotelajeilla.
(13)
Tämän vuoksi ei katsottu olevan perusteltua sulkea HMLS-lankaa tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, ja näin ollen tätä koskevat väitteet oli hylättävä.
(14)
Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei ole esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16-20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Taiwan
3.1.1 Normaaliarvo
(15)
Eräs taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja esitti näyttöä, jonka mukaan niiden tärkeimpien raaka-aineiden (puhdistettu tereftaalihappo PTA ja monoeteeniglykoli MEG) hinta, joita se osti erikoislujan polyesterilangan valmistamista varten, vaihteli tutkimusajanjaksolla. Erityisesti kävi ilmi, että ostohinnat laskivat voimakkaasti erityisesti vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä. Sen mukaan tämä seikka pitäisi ottaa huomioon sen normaaliarvoja määritettäessä, jotta varmistetaan tasapuolinen vertailu vientihintoihin.
(16)
Johdanto-osan 18 kappaleessa esitetyt päätelmät on tehty viejän toimittamien ja tarkastuskäynnin aikana todennettujen tietojen erittäin yksityiskohtaisen analyysin perusteella. Näin ollen katsottiin, että tässä tapauksessa oli perusteltua ottaa raaka-aineiden hintojen vaihtelu huomioon määritettäessä normaaliarvoja tietyille tutkimusajanjakson osille.
(17)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 ja 87 kappaleessa kuvatusta menetelmästä ei esitetty muita huomautuksia. Taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon määrittämiseksi käytetty menetelmä voidaan vahvistaa.
3.1.2 Vientihinta
(18)
Tutkimuksessa ilmeni, että johdanto-osan 15 kappaleessa mainittu taiwanilainen tuottaja myi unionin markkinoille suurempia määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, jolloin raaka-aineen hinnat olivat alhaisemmat. Tätä päätelmää silmällä pitäen olisi otettava huomioon myös johdanto-osan 16 kappaleen sisältö.
(19)
Koska vientihintaa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 88 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3.1.3 Vertailu
(20)
Normaaliarvo ja vientihinta määritettiin edellä selitetyllä tavalla. Kyseiselle tuottajalle näin määritettyä normaaliarvoa ja sen vientihintaa verrattiin toisiaan mahdollisimman lähellä olevina ajanjaksoina hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen ottamiseksi huomioon. Tämä vastaa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohtaa.
(21)
Taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvoa ja vientihintaa koskevasta vertailusta ei saatu muita huomautuksia. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
3.1.4 Polkumyyntimarginaalit
(22)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 kappaleessa todettiin, että Taiwanille määritetty koko maata koskeva polkumyyntimarginaali oli alle vähimmäistason. Johdanto-osan 15 kappaleessa mainitulle taiwanilaiselle tuottajalle vahvistettu lopullinen polkumyyntimarginaali on nyt alle vähimmäistason. Näin ollen vahvistetaan, että Taiwanille vahvistettu koko maata koskeva polkumyyntimarginaali on alle vähimmäistason.
3.2 Kiina
3.2.1 Markkinatalouskohtelu
(23)
On huomattava, että yksitoista kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui. Näiden yritysten osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unionin markkinoille oli tutkimusajanjaksolla 100 prosenttia. Jotta voitiin todeta polkumyynnin olemassaolo Kiinan osalta, valittiin suurimman vientimäärän perusteella kolmen vientiä harjoittavan tuottajan tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmän otos. Nämä kolme otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät markkinatalouskohtelua, mutta se myönnettiin niistä vain yhdelle.
(24)
Markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ne kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, esittivät huomautuksia, jotka esitetään tiivistetysti seuraavassa.
(25)
Ensimmäinen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia liiketoimintaansa liittyvästä rajoittavasta lausekkeesta, kirjanpidossaan havaituista ongelmista sekä tietyn omaisuuden, kuten maankäyttöoikeuksien, maksamisesta.
(26)
Tämä viejä myönsi, että sen yhtiöjärjestykseen sisältyi rajoittava lauseke. Se väitti, että lauseke oli lakannut aiheuttamasta oikeusvaikutuksia sen toimintaan, muttei osoittanut tätä. Kirjanpito-ongelmien osalta yritys myönsi, että kirjanpidon ja tarkastetun tilinpäätöksen välillä oli eroja, mutta väitti, että nämä erot olivat vähäisiä ja että ne oli selitetty tutkimuksen aikana. On syytä selventää, että tämän yrityksen kirjanpidossa havaitut ongelmat, jotka johtivat markkinatalouskohtelun hylkäämiseen, eivät olleet vähäisiä vaan merkittäviä; tämä koski erityisesti tietyn omaisuuden kirjaamista sekä tiettyjen tilikirjojen ja paikan päällä tehdyn käynnin aikana esitettyjen asiakirjojen välisiä eroavaisuuksia.
(27)
Toinen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia erityisesti pääomanhankintaa, sen liiketoimintaan liittyvää rajoittavaa lauseketta sekä maankäyttöoikeuksien hankintaa koskevista päätelmistä.
(28)
Pääomanlisäyksen osalta viejä toisti alustavassa vaiheessa esitetyt väittämät eli sen, että pääomaa oli sijoitettu asianmukaisesti. Sen mukaan taitotieto on erityinen osaamisen osa-alue, jota ei tarvitse patentoida tai rekisteröidä, ja näin ollen, pääomanlisäys, vaikkakin luontoismuotoisena, oli tehty asianmukaisesti. Muiden kysymysten osalta se toisti, että rajoittava lauseke ei ole yrityksen kannalta pakollinen ja että maan hankintaan liittyvät investointivaatimukset eivät ole vääristymiä vaan liittyvät viranomaisten maankäyttöpolitiikkaan.
(29)
Nämä väitteet tuotiin kuitenkin esiin jo alustavassa vaiheessa ja hylättiin. Vaikka investointivaatimukset liittyisivätkin viranomaisten maankäyttöpolitiikkaan, niitä ei pidetä markkinatalouskohtelun kanssa yhteensopivina. Ei esitetty mitään uutta näyttöä, joka olisi voinut muuttaa markkinatalouskohtelua koskevassa arvioinnissa, joka esitettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 50 ja 51 kappaleessa, esitettyjä alustavia päätelmiä.
(30)
Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46-52 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät.
3.2.2 Yksilöllinen tarkastelu
(31)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa mainittiin, kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. Yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt voitiin kuitenkin tutkia vasta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.
(32)
Molemmat yritykset täyttivät markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevan lomakkeen annetussa määräajassa. Komissio keräsi ja tarkasti väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kaikki hakulomakkeissa esitetyt tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa:
-
Oriental Industries Co., Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
1.
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2.
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3.
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4.
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö;
5.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(34)
Molempien yritysten rekisteröintiasiakirjoihin sisältyy rajoittava lauseke, joka koskee myynnin jakamista vienti- ja kotimarkkinoiden välillä. Yhden viejän kirjanpitojärjestelmään sisältyvien erinäisten epäjohdonmukaisuuksien ja puutteiden vuoksi katsottiin, ettei sen kirjanpito ole selkeä eikä sitä ole laadittu ja tarkastettu kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti. Lisäksi havaittiin aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia tiettyjä vääristymiä erityisesti yrityksen maankäyttöoikeuksien hankinnan suhteen.
(35)
Näin ollen todettiin, ettei kumpikaan näistä kahdesta yrityksestä osoittanut täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksia, eikä niille voitu myöntää markkinatalouskohtelua.
3.2.3 Yksilöllinen kohtelu
(36)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun myöntämisen edellytykset.
(37)
Ne kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.
(38)
Yksilöllisen kohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
1.
kun on kyse kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevista yrityksistä tai yhteisyrityksistä, viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
2.
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
3.
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
4.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; ja
5.
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(39)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että nämä kaksi otokseen kuulumatonta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellä mainitut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.
3.2.4 Vertailumaa
(40)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57-62 kappaleessa on mainittu, Yhdysvaltoja ei pidetty sopivana vertailumaana normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Sen sijaan Taiwan valittiin sopivaksi vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
(41)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen jotkin osapuolet ehdottivat vertailumaaksi Koreaa. Niiden mukaan Korea olisi Taiwania sopivampi, koska myös korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät modernia yksivaiheista teknologiaa, lopputuotteet ovat vertailukelpoisia Kiinan kanssa, Korean kotimarkkinat ovat suuret ja verrattavissa Kiinan markkinoihin eikä yhdenkään korealaisen yrityksen ole todettu harjoittavan polkumyyntiä.
(42)
Vertailumaan valinnassa tarkasteltiin seuraavia kriteereitä: lopputuotteiden tuotantomäärän vertailukelpoisuus muussa kuin markkinatalousmaassa ja mahdollisessa vertailumaassa, etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan kotimarkkinamyynnin (liiketoimien) edustavuus verrattuna muusta kuin markkinatalousmaasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin, kilpailun määrä vertailumaan kotimaanmarkkinoilla, raaka-aineen ja energian saannin vertailukelpoisuus sekä mahdollisen vertailumaan viejien valmius toimia yhteistyössä tutkimuksessa.
(43)
Kaikkien käytettävissä olevien tietojen pohjalta tehtiin väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen lisäanalyysi asiaan liittyvien kriteerien tutkimiseksi. Tämän analyysin perusteella Korea ja Taiwan ovat todellakin samankaltaisia joidenkin kriteerien osalta. Näytti kuitenkin, että Taiwan on kaiken kaikkiaan sopivampi valinta vertailumaaksi.
(44)
Valmistettujen lopputuotteiden määrä on analyysin mukaan Koreassa ja Taiwanissa erittäin vertailukelpoinen kiinalaisten tuottajien valmistamiin määriin nähden, ja kummassakin maassa kotimarkkinoilla myytyjen tuotteiden suuri määrä on vertailukelpoinen Kiinasta tapahtuvan viennin kanssa. Tämän kriteerin perusteella Korea olisi määrien osalta hieman paremmin vertailukelpoinen, koska sen tuotantomäärä on Taiwania suurempi.
(45)
Ei kuitenkaan pitäisi yliarvioida tämän kriteerin merkitystä muihin kriteereihin verrattuna - näitä ovat kotimarkkinoiden myyntitapahtumien edustavuus verrattuna vientiin, raaka-aineiden saatavuus ja kilpailun määrä vertailumaassa.
(46)
Todettiin, että niin Korealla kuin Taiwanilla on runsaasti edustavia kotimarkkinoiden myyntitapahtumia, joille ei voida määrittää normaaliarvoa verrattuna Kiinasta tapahtuvaan vientiin. Taiwanilaisten viejien liiketoimia pidettiin kuitenkin kaiken kaikkiaan korealaisten viejien liiketoimia edustavampina. Jos Korea olisi valittu vertailumaaksi, olisi täytynyt määrittää normaaliarvo suuremmalle määrälle ja useammille tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille.
(47)
Kilpailun määrän osalta eräs osapuoli totesi, että yhdellä taiwanilaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla on määräävä asema kotimarkkinoillaan, minkä pitäisi myös estää Taiwanin käyttö vertailumaana.
(48)
Tuottajien suuri määrä voi olla osoitus kilpailun määrästä tietyssä maassa. Lisäksi on kuitenkin tarkasteltava sitä, altistuvatko vertailumaan tuottajat kilpailulle, joka mahdollistaa riittävät muttei liialliset voitot.
(49)
Koreassa todettiin olevan neljä kotimaista tuottajaa, ja lisäksi erikoislujan polyesterilangan tuonti täydentää kotimarkkinoita. Taiwanissa on kaksi tuottajaa, ja kotimarkkinoille tulee tavaraa myös ulkopuolisista lähteistä. Tutkimuksessa ilmeni kuitenkin, että Korean alhaisemmista kustannuksista huolimatta kotimarkkinahintojen taso ei ollut alhaisempi kuin Taiwanissa. Korean markkinoilla toteutuneet voitot ovat keskimäärin 18 prosenttia, ja korealaiset erikoislujan polyesterilangan tuottajat saavat yli 20 prosentin voiton tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihdosta. Tämä on paljon enemmän kuin Taiwanissa, jossa voitot vaihtelevat 5:stä 9:ään prosenttiin.
(50)
Näin ollen katsotaan, että Taiwanissa on paljon kilpailua eivätkä voitot ole liiallisia.
(51)
Raaka-aineen saatavuuden osalta voidaan todeta, että Korea on ehdottomasti yksi maailman suurimpia PTA:n tuottajia ja viejiä Thaimaan jälkeen. Tämä korealaisten tuottajien kilpailuetu voi jossakin määrin selittää sitä, miksi raaka-aineen hinta Koreassa on keskimäärin alhaisempi kuin Taiwanissa ja Kiinassa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että useimmat tarkastetut korealaiset yritykset hankkivat raaka-aineensa etuyhteydessä olevilta yrityksiltä tai pystyvät tuottamaan sen itse. Taiwanissa sen sijaan yksikään tutkituista yrityksistä ei tuota omaa raaka-ainettaan vaan hankkii sen lähinnä etuyhteydessä olevilta ja etuyhteydettömiltä osapuolilta - samoin kuin Kiinassa.
(52)
Käytettävissä olevat tiedot ja se seikka, että taiwanilaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on etuyhteydessä olevia erikoislujan polyesterilangan tuottajia Kiinassa, viittaavat siihen, että ryhmien sisällä käytetään samoja raaka-aineen hankintalähteitä mittakaavaetujen ja parempien hintojen saamiseksi. Näin ollen katsottiin, että raaka-aineen saannin edellytykset ovat Kiinassa ja Taiwanissa varsin samankaltaiset.
(53)
Tältä pohjalta katsottiin, ettei Taiwanin valinta ole kohtuuton vaan tarkoituksenmukaisempi tässä tapauksessa. Tämän vuoksi Taiwan vahvistettiin vertailumaaksi.
3.2.5 Normaaliarvo
3.2.5.1 Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu
(54)
Koska ei esitetty huomautuksia sille yritykselle määritettyjen normaaliarvojen osalta, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64 ja 65 kappaleen päätelmät vahvistettiin.
3.2.5.2 Vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
(55)
Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa mainittiin, yksi taiwanilainen viejä osoitti, että sen erikoislujan polyesterilangan valmistuksessa käyttämän tärkeimmän raaka-aineen ostohinta vaihteli tutkimusajanjaksolla, ja vaati, että tämä otettaisiin huomioon normaaliarvoa määritettäessä. Tätä väitettä pidettiin perusteltuna, ja Taiwanille - vertailumaa tässä tapauksessa - määritettyjä normaaliarvoja tarkistettiin vastaavasti.
3.2.6 Vientihinta
(56)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa on selitetty, otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Yksitellen tarkasteltujen yritysten vientimyynti tapahtui myös suoraan etuyhteydettömille asiakkaille, ja myös näiden yritysten vientihinnan määrittämisessä käytettiin tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa kuvattua menetelmää.
(57)
Koska vientihintaa koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3.2.7 Vertailu
(58)
Vertailumaalle määritettyjä tarkistettuja normaaliarvoja verrattiin yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaan. Kuten jäljempänä olevassa johdanto-osan 63 kappaleessa osoitetaan, tämä johti alennettujen lopullisten polkumyyntimarginaalien määrittämiseen kolmelle otokseen valitulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.
(59)
On huomattava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa mainittu välillisiä veroja koskeva oikaisu vastaa eroa kotimarkkinamyynnistä maksettavan alv:n ja vientimyynnistä maksettavan alv:n välillä, kun otetaan asianmukaisesti huomioon vientimyynnin alv-palautusten määrä. Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat kiistivät oikaisun laskentatavan ja väittivät, että erityisiin valmistus- ja myyntitoimintoihin sovellettava alv-järjestelmä olisi otettava huomioon arvioitaessa sen alv:n määrää, jota ei palauteta.
(60)
Tämän väitteen osalta on huomattava, että oikaisu perustui perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan säännöksiin, joiden mukaan normaaliarvo oikaistaan tuontimaksujen ja välillisten verojen suhteen - tähän joukkoon sisältyy myös alv. Tämän perusteella väite hylättiin.
(61)
Koska vertailusta ei esitetty muita huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3.2.8 Polkumyyntimarginaalit
(62)
Vertailumaana toimivalle Taiwanille määritetyt tarkistetut keskimääräiset normaaliarvot ja niiden vertailu kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaan johtivat alhaisempiin lopullisiin polkumyyntimarginaaleihin.
(63)
Nämä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat:
-
5,1 % yrityksen Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd osalta,
-
0 % yrityksen Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd osalta,
-
5,5 % yrityksen Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd osalta,
-
5,3 % otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten osalta.
(64)
Yksilöllistä tarkastelua pyytäneiden yritysten lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat:
-
9,8 % yrityksen Oriental Industries (Suzhou) Ltd osalta,
-
0 % yrityksen Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd osalta.
3.3 Korean tasavalta
3.3.1 Normaaliarvo
(65)
Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 75 ja 76 kappaleessa selitetystä normaaliarvosta ei esitetty muita huomautuksia, kyseiset päätelmät vahvistetaan.
3.3.2 Vientihinta
(66)
Koska vientihinnasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 ja 78 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3.3.3 Vertailu
(67)
Koska vertailusta ei esitetty muita huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79-81 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3.3.4 Polkumyyntimarginaalit
(68)
Koska polkumyyntimarginaaleista ei esitetty muita huomautuksia, jotka muuttaisivat Koreaa koskevia alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 82-85 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4. VAHINKO
4.1 Unionin tuotanto
(69)
Koska unionin tuotannosta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94-96 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4.2 Unionin tuotannonalan määritelmä
(70)
Koska unionin tuotannonalan määritelmästä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97 kappaleessa esitetty määritelmä vahvistetaan.
4.3 Unionin kulutus
(71)
Unionin kulutus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella saadun kokonaistuonnin sekä unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan kokonaismyynnin perusteella; tähän sisältyi myös valituksessa esitettyihin tietoihin perustuva arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tonnia
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeksi 2005 = 100
100
106
120
109
93
Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset.
(72)
Kaiken kaikkiaan unionin kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Se kasvoi 20 prosenttia vuosina 2005-2007, minkä jälkeen se laski 27 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutuksen laskusuuntaus vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla oli seurausta talouskriisistä johtuneesta kysynnän vähentymisestä erityisesti vuoden 2008 jälkipuoliskolla.
(73)
Koska unionin kulutusta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98-100 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4.4 Tuonti Kiinasta, Korean tasavallasta ja Taiwanista Euroopan unioniin
4.4.1 Tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(74)
Koreasta ja Taiwanista peräisin olevaa tuontia ei kumuloitu Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kanssa, koska Koreasta ja Taiwanista tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 ja 103 kappaleessa mainitaan.
(75)
Sen arvioimiseksi, pitäisikö asianomaisista maista tulevaa tuontia arvioida kumulatiivisesti nykyisessä tutkimuksessa, kustakin maasta tapahtuvaa tuontia tarkasteltiin yksitellen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitettyjen edellytysten pohjalta. Koska Koreasta ja Taiwanista tulevan tuonnin polkumyyntimarginaali oli alle vähimmäistason, katsottiin, ettei Koreasta ja Taiwanista tulevaa tuontia tulisi kumuloida Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin kanssa. Näin ollen tätä tuontia analysoitiin erikseen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147-152 kappaleessa perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
4.4.2 Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
(76)
On huomattava, että alustavien päätelmien mukaan yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei myynyt tuotteitaan polkumyynnillä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi sen vienti jätettiin pois analyysistä, jossa käsitellään Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kehitystä unionin markkinoilla. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tehtyjen yksilöllisten tarkastelujen seurauksena todettiin, ettei eräs toinenkaan kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja tuonut tuotteitaan polkumyynnillä, kuten johdanto-osan 64 kappaleessa todetaan. Tämän vuoksi senkin vienti jätettiin pois analyysistä, jossa käsitellään Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kehitystä unionin markkinoilla ja vaikutusta unionin tuotannonalaan. Tämän seurauksena Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia koskevia tietoja tarkistettiin.
Taulukko 2
Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeksi
100
274
718
898
883
Markkinaosuus
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeksi
100
61
55
57
55
Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(77)
Polkumyynnillä Kiinasta tapahtuvaa tuontia koskevien tietojen tarkistuksen jälkeen todettiin, että tämän tuonnin määrä kasvoi yli kahdeksankertaiseksi tarkastelujaksolla ja samalla keskimääräiset tuontihinnat laskivat rajusti 45 prosenttia.
4.4.3 Hintojen alittavuus
(78)
Koska hinnan alittavuuden osalta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110 ja 111 kappaleessa esitetty menetelmä hinnan alittavuuden määrittämiseksi voidaan vahvistaa. Yksilöllisten tarkastelujen jälkeen, jotka voitiin tehdä vasta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, kuten johdanto-osan 31 kappaleessa todetaan, samantyyppisten tuotelajien hintavertailu arvioitiin uudelleen. Tämä uudelleenarviointi vahvisti, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 24,1 prosentilla.
4.5 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(79)
Koska Koreasta ja Taiwanista ja kahdelta kiinalaiselta yritykseltä peräisin olevan tuonnin ei todettu tapahtuneen polkumyynnillä, tätä tuontia ei pitäisi kumuloida Kiinasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. Se jätettiin tämän vuoksi pois analyysista, jossa arvioitiin polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan, ja arvioitiin erikseen.
(80)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa on mainittu, tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voidaan arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen.
(81)
Vahingosta oli alustavassa vaiheessa selkeä käsitys, sillä useimmat vahinkoindikaattorit osoittivat tarkastelujaksolla laskevaa kehitystä: tuotantomäärä (- 36 %), myyntimäärä (- 29 %), myyntihinnat (- 9 %) ja markkinaosuus (- 23 %). Samaten unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus (- 16,3 prosenttiyksikköä) ja kassavirta (- 141 %), heikkenivät rajusti. Myös investoinnit laskivat merkittävästi (- 89 %).
(82)
Koska unionin tuotannonalan tuotantoa, tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää ja markkinaosuutta, hintoja, varastoja, työllisyyttä, palkkoja ja tuottavuutta ja taloudellisen tuloksen indikaattoreita koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114-126 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
(83)
Koska unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127-130 kappaleessa esitetty päätelmä siitä, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.
5. SYY-YHTEYS
5.1 Alustavat huomautukset
(84)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa unionin tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
5.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(85)
Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta kasvoi jyrkästi tarkastelujakson aikana. Johdanto-osan 76 kappaleessa kuvatun Kiinasta peräisin olevaa polkumyyntituontia koskevien tietojen tarkistuksen perusteella Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti kasvoi yli kahdeksankertaiseksi vuosien 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuus kasvoi noin 16 prosenttiyksiköllä. Samana ajanjaksona unionin kulutus pieneni 7 prosenttia.
(86)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti, 29 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui 51,1:stä 39,2 prosenttiin, siis lähes 12 prosenttiyksikköä. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi kaksi prosenttiyksikköä, kun taas polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi unionin markkinoiden vähenevästä kysynnästä huolimatta.
(87)
Polkumyyntituonnin hinnat laskivat 45 prosenttia tarkastelujaksolla johdanto-osan 76 kappaleessa kuvatun tietojen tarkistuksen perusteella ja alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat merkittävästi. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan niin, että ne olisivat kattaneet raaka-aineen hintojen nousun. Unionin tuotannonalan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla laski näin ollen, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81 kappaleessa selitetään, vuonna 2005 saadusta 3 prosentin voitosta tutkimusajanjakson 13,3 prosentin tappioon.
(88)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin kasvava määrä vaikutti kielteisesti markkinoihin kokonaisuudessaan painamalla hintoja alas. Unionin markkinoihin jatkuvasti kohdistuneen paineen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut mukauttaa myyntihintojaan raaka-aineen erityisesti vuonna 2008 (hintahuippu) kohonneisiin kustannuksiin. Tämä selittää unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden menetyksen.
(89)
Edellä sanottu huomioon ottaen ja, koska polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista ei esitetty huomautuksia, voidaan vahvistaa, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
5.3 Muiden tekijöiden vaikutus
5.3.1 Muu kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti
(90)
Muun kuin polkumyynnillä Kiinasta tapahtuneen tuonnin osalta on muistettava, ettei kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan havaittu tuoneen erikoislujaa polyesterilankaa unionin markkinoille polkumyynnillä. Vaikka ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tämä tuonti olisi jossakin määrin vaikuttanut unionin tuotannonalan kokemaan vahinkoon, katsotaan, ettei muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus - ottaen huomioon sen määrä ja erityisesti hinnat, jotka olivat keskimäärin korkeammat kuin polkumyynnillä tuotujen tuotteiden hinnat - ollut sellainen, että se olisi katkaissut Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välistä syy-yhteyttä.
5.3.2 Muut tekijät
(91)
On muistettava, että syy-yhteyttä koskevassa analyysissa tutkittiin myös muita tekijöitä, nimittäin kysynnän kehitystä unionin markkinoilla, raaka-aineen hintojen kehittymistä, unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävää tuotantoa, sen vientitulosta, tuontia muista maista (mukaan luettuna tuonti Koreasta ja Taiwanista) sekä muiden unionin tuottajien tulosta.
(92)
Eräs osapuoli väitti, ettei syy-yhteyttä koskeva analyysi onnistunut todistamaan, ettei muista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuva vahinko ollut johdettavissa kiinalaiseen tuontiin. Se väitti eritoten, että kysynnän kehityksen ja raaka-aineen hintojen nousun kaltaiset tekijät lisäsivät unionin tuotannonalan kärsimää vahinkoa, eikä niitä otettu huomioon syy-yhteyttä koskevassa analyysissa.
(93)
Kysynnän kehityksestä voidaan todeta, että Kiinasta tapahtuva tuonti onnistui kulutuksen vähentyessäkin lisäämään markkinaosuuttaan. Raaka-aineen hinnat puolestaan nousivat tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 kappaleessa mainitaan. Hinnat kuitenkin laskivat tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla. Tämä raaka-aineen hintojen vaihtelu vaikutti kaikkiin talouden toimijoihin. Lisäksi, jos ei olisi ollut Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin aiheuttamaa hintapainetta, olisi voitu olettaa, että unionin tuotannonala olisi voinut mukauttaa myyntihintojaan raaka-aineen hintojen kehityksen mukaisesti. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138-140 kappaleen päätelmät vahvistetaan ja väite hylätään.
(94)
Koska unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävää tuotantoa tai sen vientitulosta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 141-143 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(95)
Jotkin osapuolet väittivät lisäksi, etteivät unionin tuottajat olisi Koreasta ja Taiwanista tapahtuvan halpatuonnin vuoksi kyenneet nostamaan hintojaan raaka-ainekulujen muutosten ottamiseksi huomioon.
(96)
Koreasta ja Taiwanista tapahtuvan tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson korkeammat kuin Kiinasta tapahtuvan tuonnin keskimääräiset hinnat. Lisäksi tuontimäärät laskivat merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana. Tämän vuoksi katsotaan, etteivät tämän tuonnin määrä ja hinnat olisi voineet olla unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon pääasiallinen syy eivätkä ne näin ollen voi katkaista unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välistä syy-yhteyttä. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(97)
Koska kolmansista maista (Korea ja Taiwan mukaan luettuina) tapahtuvaa tuontia koskevia muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 144-152 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(98)
Koska muita unionin tuottajia koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153 ja 154 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(99)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan alhaisemman kannattavuuden olisi katsottava johtuvan siitä, että niin kutsutun kaksivaiheisen tuotantomenetelmän osuus unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetissa on suuri, ja väitetyistä viivästyksistä modernin niin kutsutun yksivaiheisen tuotantomenetelmän käyttöönotossa unionin tuotannonalalla.
(100)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja unionin tuotannonala tuottavat ja myyvät suurelta osin samankaltaisia tuotelajeja. Unionin tuotannonala käyttää niin kutsuttua kaksivaiheista tuotantomenetelmää, koska sillä voidaan tuottaa tiettyjä tuotelajeja, jotka tavallisesti myydään markkinoilla korkeampaan hintaan. Kuten johdanto-osan 85-89 kappaleessa on selitetty, Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti vaikutti unionin koko markkinoihin painamalla hintoja alaspäin.
(101)
Tämän vuoksi katsotaan, ettei kahden erilaisen tuotantomenetelmän olemassaolo sinällään ole voinut vaikuttaa merkittävästi voittomarginaaleihin erityisesti, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutunut hintapaine. Mitään perusteltua näyttöä ei myöskään toimitettu sen väitteen tueksi, että unionin tuotannonala on kärsinyt merkittävää vahinkoa, koska se ei käytä modernimpaa teknologiaa. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(102)
Edellä sanottu huomioon ottaen ja, koska muita huomautuksia ei esitetty, katsotaan, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 155-158 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6. UNIONIN ETU
6.1 Alustavat huomautukset
(103)
Unionin etua koskevaa analyysia on mukautettu, jotta voidaan ottaa huomioon alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esitettyjen huomautusten pohjalta polkumyyntimarginaaleihin tehdyt tarkistukset ja väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen toteutetut yksilölliset tarkastelut. Koska yhteistyössä toimittiin laajalti, suurimmalle osalle Kiinasta tapahtuvalle tuonnille määrättäisiin noin 5 prosentin suuruinen tulli, kuten johdanto-osan 63 kappaleessa mainittiin.
6.2 Unionin tuotannonala
(104)
Unionin tuotannonala muodostuu neljästä tuottajasta, jotka ovat sijoittautuneet unionin eri jäsenvaltioihin ja työllistävät suoraan yli 1 300 ihmistä erikoislujaan polyesterilankaan liittyvissä toiminnoissa. Kaikkien vahinkoindikaattorien - erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvien indikaattorien - kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Myös työllisyys laski merkittävästi 23 prosenttia, mikä vastasi noin 400 kokoaikaista työpaikkaa vastaavaa vähentymistä tarkastelujaksolla.
(105)
Unionin tuotannonala on väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ilmoittanut, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi joutilaina olleita tehtaita on vastikään avattu uudelleen. Tämä osoittaa, että väliaikaisilla toimenpiteillä on jo nyt ollut myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.
(106)
Oletuksena on, että lopullisten polkumyyntitullien määrääminen Kiinasta peräisin olevalle tuonnille vaikuttaisi entisestään myönteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen ja auttaisi sitä saamaan takaisin ainakin osan menetetystä markkinaosuudestaan.
(107)
Koska unionin tuotannonalan etua koskevia muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 160-163 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6.3 Tuojat
(108)
Jotkin osapuolet väittivät, ettei analyysissa, jossa tarkasteltiin toimenpiteiden vaikutusta tuojiin, käsitelty sitä, että erikoislujan polyesterilangan toimittajaa on vaikea vaihtaa nopeasti. Tältä osin todetaan, että hankintalähteiden vaihtaminen voi viedä jonkin aikaa sen mukaan, mistä loppusovelluksesta on kyse. Muita lähteitä on kuitenkin käytettävissä, kuten tuonti Koreasta ja Taiwanista sekä tuonti niiltä kahdelta johdanto-osan 63 ja 64 kappaleessa mainitulta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joihin ei sovelleta polkumyyntitulleja. Näin ollen tämä väite hylättiin ja vahvistettiin se alustava päätelmä, jonka mukaan toimenpiteillä ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta tuojiin.
(109)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 164 ja 165 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
6.4 Käyttäjät
(110)
Erikoislujan polyesterilangan käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Niistä 68 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, 33 teki yhteistyötä tutkimuksessa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että 33:sta yhteistyössä toimineesta käyttäjästä 24 osti erikoislujaa polyesterilankaa Kiinasta. Tästä tuonnista 12 prosenttia oli peräisin yrityksiltä, joiden ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä.
(111)
Toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin koskevassa analyysissa ryhmiteltiin alustavassa vaiheessa käyttäjät neljään eri teollisuudenalaan (renkaat, moottoriajoneuvot, köydet ja teolliset sovellukset). Ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa tarkastettiin neljä käyttäjää (kaksi rengasalalla, yksi moottoriajoneuvoalalla ja yksi teollisten sovellusten alalla). Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tutkittiin lisäksi, missä määrin toimenpiteet vaikuttaisivat kuhunkin sektoriin. Tämän vuoksi seitsemän käyttäjän tiloihin tehtiin lisätarkastuskäynnit, kuten johdanto-osan 5 kappaleessa mainittiin. Yhteensä tarkastetuista 11 käyttäjästä viisi oli pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä). Tarkastettujen tietojen pohjalta tarkistettiin toimenpiteiden arvioitua vaikutusta käyttäjien voittomarginaaleihin; tässä otettiin huomioon myös tullien tarkistettu taso sekä se, että yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan havaittiin olleen harjoittamatta polkumyyntiä.
(112)
Rengassektorilla toimivien käyttäjien osalta saatiin neljä kyselylomakevastausta renkaiden valmistajilta. Näistä kaksi tarkastettiin ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja yksi niiden käyttöönoton jälkeen. Tämän sektorin osalta käytettävissä olevien tietojen mukaan erikoislujan polyesterilangan osuus sektorin tuotantokustannuksista on varsin rajallinen eli keskimäärin alle prosentin. Vain yhden yhteistyössä toimineen käyttäjän todettiin tuoneen tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Tämä tuonti oli kuitenkin kokonaisuudessaan peräisin sellaiselta kiinalaiselta yritykseltä, jonka ei todettu harjoittavan polkumyyntiä. Tämän vuoksi todetaan käytettävissä olevien tietojen perusteella, ettei ehdotetuilla toimenpiteillä ole vaikutusta rengassektoriin.
(113)
Moottoriajoneuvosektorin käyttäjiltä (lähinnä turvavöiden ja turvatyynyjen tuotanto), joiden osuus Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonnissa oli tutkimusajanjaksolla 5 prosenttia, saatiin kuusi kyselylomakevastausta. Kaksi yritystä tarkastettiin, yksi ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja toinen niiden käyttöönoton jälkeen. Moottoriajoneuvosektorin käyttämän kiinalaisen erikoislujan polyesterilangan osuudeksi tarkistettiin tarkastuskäyntien jälkeen 15 prosenttia. Tarkastuskäynneillä kävi lisäksi ilmi, että niiden liiketoimintojen osuus, joissa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, oli yli 30 prosenttia yhteistyössä toimineiden yritysten kokonaisliikevaihdosta eikä 4 prosenttia, kuten alustavassa vaiheessa oli todettu. Tuotteista, joissa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, saadun keskimääräisen voiton vahvistettiin tällä sektorilla olevan noin 3 prosenttia. Edellä sanotun perusteella voidaan todeta, että mikäli toimenpiteet otetaan käyttöön, ne eivät todennäköisesti vaikuta vakavasti moottoriajoneuvosektoriin kokonaisuudessaan, koska se olisi edelleen kannattava eikä Kiina ole sen pääasiallinen hankintalähde.
(114)
Köysisektorilta saatiin kolme kyselylomakevastausta, ja yksi yritys tarkastettiin väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kaikki tämän sektorin yhteistyössä toimineet yritykset ovat pk-yrityksiä, ja niiden osuus Kiinasta tapahtuvassa kokonaistuonnissa oli tutkimusajanjaksolla alle prosentin. Erikoislujaan polyesterilankaan liittyvien toimintojen osuuden niiden koko liiketoiminnasta vahvistettiin olevan noin 18 prosenttia. Sen liiketoiminnan keskimääräinen voittomarginaali, jossa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, vahvistettiin alustavasti noin 8 prosentiksi. Tarkastuskäynnin ja kyselylomakevastauksissa esitettyjen tietojen myöhemmän korjaamisen jälkeen sektorin voittomarginaaliksi tarkistettiin kuitenkin - 0,4 prosenttia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimusajanjaksolla suurin osa tuonnista (71 %) tuli Kiinasta, ja Koreasta tulevan tuonnin osuus oli 22 prosenttia. Tullin tason tarkistamisen seurauksena pitäisi vaikutuksen niihin tämän sektorin yrityksiin, jotka edelleen hankkisivat erikoislujan polyesterilankansa Kiinasta, olla rajallinen. Olemassa on lisäksi lukuisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(115)
Teollisten sovellusten sektorilta saatiin yhteensä 20 kyselylomakevastausta käyttäjiltä, joiden osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista on 21 prosenttia. Viisi yritystä tarkastettiin, yksi ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja neljä niiden käyttöönoton jälkeen. Tästä sektorista tarkastuskäyntien jälkeen käytettävissä olleiden tietojen pohjalta erikoislujaan polyesterilankaan liittyvän liiketoiminnan osuudeksi kokonaisliiketoiminnasta tarkistettiin 54 prosentiksi. Tutkimuksessa ilmeni, että nämä käyttäjät ostivat erikoislujan polyesterilangan lähinnä Kiinasta (42 %) ja Koreasta (24 %), ja 29 prosenttia hankittiin unionissa ja kolmansissa maissa toimivilta toimittajilta. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tehtyjen tarkastuskäyntien aikana kerättyjen tietojen pohjalta sektorin keskimääräistä voittomarginaalia tarkistettiin 17 prosentiksi. Kerätyistä tiedoista ilmenee kuitenkin, ettei koko sektorille määritetty keskimääräinen voittomarginaali edusta pk-yritysten tilannetta, sillä niiden voittomarginaali oli tutkimusajanjaksolla keskimäärin negatiivinen eli - 1,9 prosenttia. Huonoimmassa mahdollisessa tapauksessa, eli jos nämä pk-yritykset ostaisivat edelleen toimenpiteiden kohteena olevilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta eivätkä muuttaisi hankintalähdettään, niiden kannattavuus laskisi - 1,9 prosentista - 3,3 prosenttiin lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton myötä. Tämä johtuu siitä, että ne hankkivat suuremman osan erikoislujasta polyesterilangasta Kiinasta verrattuna suurempiin yrityksiin, jotka olisivat edelleen erittäin kannattavia. On kuitenkin odotettavissa, että nämä pk-yritykset alkaisivat hankkia ainakin osan tarvitsemastaan määrästä muilta kuin toimenpiteiden kohteena olevilta tavarantoimittajilta.
(116)
Joidenkin käyttäjien mukaan polkumyyntitoimenpiteiden kielteistä vaikutusta niiden kannattavuuteen oli aliarvioitu unionin etua käsitelleessä alustavassa analyysissä. Lisäksi käyttäjät väittivät, että niiden on vaikea siirtää kustannusten nousu eteenpäin asiakkailleen, ja kyseenalaistivat mahdollisuuden löytää vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Jotkin osapuolet asettivat lisäksi kyseenalaiseksi unionin tuottajien kyvyn toimittaa tarvittavia tuotteita. Lopuksi otettiin vielä esille toimenpiteiden kielteinen vaikutus jatkojalostusteollisuuteen ja siten unionin työllisyyteen.
(117)
Kannattavuuden osalta analyysi, joka perustui väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tehtyjen tarkastuskäyntien pohjalta tarkistettuihin tietoihin, todellakin osoitti, että toimenpiteet vaikuttaisivat kielteisesti osaan köysi- ja teollisten sovellusten sektoreista, mikäli ne käyttäjät, jotka ostavat toimenpiteiden kohteena olevilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, ostavat edelleen näiltä tuottajilta eivätkä muuta hankintalähdettään. Tämä vaikutus on kuitenkin todennäköisesti vähäinen, koska tullin tasoa on alennettu ja koska on olemassa vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(118)
Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan käyttäjät eivät voi siirtää kustannusten nousua eteenpäin asiakkailleen, tutkimuksessa ilmeni, että joillakin sektoreilla saattaa todellakin olla vaikeaa nostaa hintoja. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat laajalti yhteistyössä, suurimmalle osalle Kiinasta tapahtuvalle tuonnille määrättäisiin kuitenkin vain noin 5 prosentin suuruinen tulli, kuten johdanto-osan 103 kappaleessa todettiin. Näin ollen käyttäjien oletetaan voivan siirtää ainakin osan kustannusten noususta asiakkailleen, ja vaikutuksen niiden kannattavuuteen arvioidaan joka tapauksessa ilman hinnan nousuakin olevan varsin vähäinen.
(119)
Sen väitteen osalta, jonka mukaan unionin tuotannonala ei voisi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton myötä toimittaa tarvittavia tuotteita, tutkimuksessa ilmeni, että unionin tuottajien aiemmissa toimituksissa tietyille käyttäjille ilmeni ajoittain ongelmia. Tutkimuksessa ei kuitenkaan ilmennyt mitään näyttöä siitä, että nämä ongelmat olisivat olleet jatkuvia. Mitä tulee ilmoituksiin siitä, että hankintalähteiden vaihtaminen on vaikeaa, tarkastuskäynneillä tuli todellakin esiin, että ennen kuin uutta erikoislujaa polyesterilankaa voidaan käyttää tuotannossa suuressa mittakaavassa, sille on tehtävä erinäisiä testejä, joilla pyritään tarkistamaan niin uuden raaka-aineen yhteensopivuus laitteiden kanssa kuin lopputuotteiden vaaditut laatuvaatimukset. Testausprosessin kesto vaihtelee lopputuotteen käyttökohteen mukaan. Näin ollen tunnustetaan, että toimittajien vaihtaminen voi olla pitkällinen ja kallis prosessi joillekin käyttäjille vaikkakin eriasteisesti sen mukaan, mistä valmistetuista tuotteista on kyse. Tarkastuskäynneillä selvisi kuitenkin, että jotkin yritykset olivat aikeissa ottaa käyttöön laajennusstrategian uusien toimittajien etsimiseksi, jotteivät ne olisi vain yhden lähteen varassa.
(120)
Jotkin osapuolet toivat lisäksi esiin pk-yritysten tilanteen ja väittivät, että pk-yrityksillä on raaka-aineen hankinnassa vaikeuksia, koska ne eivät pääse tuottajien edellyttämiin vähimmäistilausmääriin. Vähimmäistilausmääriin liittyvät vaikeudet näyttävät olevan pysyvä osa liiketoimintaa riippumatta toimenpiteiden käyttöönotosta. Näin ollen katsotaan, ettei tullien käyttöönotto sinällään vaikuttaisi talouden toimijoiden kesken jo vakiintuneisiin liiketoiminnan malleihin. Näin ollen näitä väitteitä ei pidetty perusteltuina.
(121)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät lisäksi, ettei unionin tuotannonala ole luotettava lähde sen tuotevalikoiman epätäydellisyyden ja sen tuotteiden alemman laadun ja korkeampien hintojen vuoksi. Tältä osin todettiin, että vaikka unionin tuottajat eivät voisikaan toimittaa kaikkia vaadittuja tuotteita, olemassa on vaihtoehtoisia hankintalähteitä, minkä pitäisi auttaa täydentämään tuotevalikoimaa. Suhteellisen alhaisen tullin ei myöskään pitäisi estää käyttäjiä täydentämästä tuotevalikoimaansa hankkimalla tuotetta edelleen myös Kiinasta. Lisäksi edellä mainitun tehtaiden uudelleenavaamisen pitäisi osaltaan auttaa ratkaisemaan tätä ongelmaa, koska se mahdollistaa sen, että kapasiteettia voidaan osoittaa enemmän suuremman tuotevalikoiman valmistukseen. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(122)
Mitä tulee toimenpiteiden vaikutusta jatkojalostusteollisuuteen ja siten unionin työllisyyteen koskevaan väitteeseen, vaikutuksen pitäisi edellä sanottu huomioon ottaen olla mitätön.
6.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(123)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön lopullisia polkumyyntitulleja Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa.
7. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
7.1 Vahingon korjaava taso
(124)
Koska ei tehty perusteltuja huomautuksia, joiden perusteella vahingon korjaavaa tasoa koskevia päätelmiä olisi muutettava, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 179-183 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
7.2 Lopulliset toimenpiteet
(125)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Kaikki tullit olisi näin ollen määrättävä todettujen polkumyyntimarginaalien suuruisiksi.
(126)
Koska Korealle ja Taiwanille määritetyt polkumyyntimarginaalit olivat alle vähimmäistason, Koreasta ja Taiwanista peräisin olevalle tuonnille ei määrätä lopullisia polkumyyntitulleja.
(127)
Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Yritys
Vahingon korjaava marginaali
Polkumyyntimarginaali
Polkumyyntitulli
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Ei sovelleta
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet yritykset
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
Ei sovelleta
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Kaikki muut kiinalaiset yritykset
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(129)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) olisi toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(130)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa aiottiin suositella. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Osapuolten huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
(131)
Mahdollisten uusien viejien ja tämän asetuksen liitteessä mainittujen otokseen kuulumattomien mutta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin viejiin, jotka muutoin olisivat oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun, koska 11 artiklan 4 kohtaa ei sovelleta, kun on käytetty otantaa.
7.3 Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen
(132)
Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullit ovat alhaisemmat kuin väliaikaiset tullit, lopulliset polkumyyntitullit ylittävät vakuutena olevat alustavat määrät on vapautettava. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti.
8. MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN
(133)
Ottaen huomioon Koreasta ja Taiwanista peräisin olevaa tuontia koskevat päätelmät näitä kahta maata koskeva menettely päätetään,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa erikoislujaa polyesterilankaa (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Liitteessä luetellut yritykset
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Kaikki muut yritykset
9,8
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Päätetään erikoislujan polyesterilangan tuontia Korean tasavallasta ja Taiwanista koskeva polkumyynnin vastainen menettely.
3 artikla
Kannetaan lopullisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00, tuonnissa asetuksella (EU) N:o 478/2010 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät 1 artiklalla lopullisesti käyttöön otetun tullin suuruisina. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.
4 artikla
Kun jokin uusi Kiinan kansantasavallassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että:
-
se ei vienyt unioniin asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tutkimusajanjakson (1 päivästä heinäkuuta 200830 päivään kesäkuuta 2009) aikana,
-
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä,
-
se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin,
neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa lisäämällä kyseisen uuden vientiä harjoittavan tuottajan niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan 5,3 prosentin suuruista painotettua keskimääräistä tullia.
5 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 2010.