РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2011 година
относно държавната помощ за финансиране на диагностиката на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по говедата, приведена в действие от Белгия (държавна помощ C 44/08 (ex NN 45/04)
(нотифицирано под номер C(2011) 5457)
(само текстовете на френски и нидерландски език са автентични)
(2011/678/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочения член (2),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
След получаването през януари и февруари 2004 г. на жалби Комисията започна предварително разследване на помощта, предоставена от Белгия за покриване на разходите за тестове за диагностика на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии по говедата (наричани по-долу „тестовете за СЕГ“).
(2)
Вследствие на тези жалби на 27 януари 2004 г. Комисията изпрати писмо до белгийските власти с искане за информация във връзка с въпросната мярка. В същото време белгийските власти изпратиха уведомление за мярка за помощ за финансирането на диагностиката на трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по животните в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“) (с писмо от 23 януари 2004 г., заведено на 28 януари 2004 г.) и тази мярка беше вписана под номер N 54/04.
(3)
Белгийските власти изпратиха писмена информация на Комисията с писма от 6 февруари 2004 г. и 14 май 2004 г., заведени съответно на 11 февруари 2004 г. и 19 май 2004 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2004 г. Комисията информира Белгия, че мярката е била прехвърлена към регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 45/04, тъй като е станало видно, че части от средствата са били вече изплатени.
(5)
На 1 септември 2004 г. се състоя неофициална среща между белгийските власти и службите на Комисията.
(6)
Допълнителна информация бе предоставена от белгийските власти с писма от 16 септември 2004 г. и 22 февруари 2007 г., заведени съответно на 20 септември 2004 г. и на 22 февруари 2007 г.
(7)
С писмо от 26 ноември 2008 г. Комисията уведоми Белгия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на тази мярка. Решението бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка.
(8)
С писмо от 19 декември 2008 г., заведено на 26 декември 2008 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Това удължаване ѝ бе предоставено с писмо от 13 януари 2009 г. Белгия изпрати мнения с писмо от 25 февруари 2009 г., заведено на 6 март 2009 г.
(9)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(10)
С писмо от 17 юли 2009 г. Комисията зададе допълнителни въпроси на Белгия във връзка с мненията, представени от Белгия. С писмо от 4 септември 2009 г., заведено на 8 септември 2009 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Отговорът на Белгия бе получен от Комисията с писмо от 16 октомври 2009 г., заведено на 20 октомври 2009 г.
(11)
На 2 октомври 2009 г. и 30 октомври 2009 г. се състояха две срещи между белгийските власти и службите на Комисията.
(12)
След тези срещи допълнителна информация бе изпратена от Белгия на 14 декември 2009 г., заведена на 16 декември 2009 г. В резултат на едновременното разследване на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, относно евентуални картелни споразумения между лабораториите на 21 януари 2010 г., 29 септември 2010 г. и 17 януари 2011 г. Белгия представи искания за удължаване на срока. Тези удължения на срока бяха предоставени от Комисията.
(13)
На 22 февруари 2011 г. Комисията изпрати последно искане за информация, на което белгийските власти отговориха с писмо от 6 април 2011 г. Комисията предостави допълнително удължаване на срока, за да даде възможност на Белгия да отговори на въпросите, докато чака резултатите от разследването на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията.
(14)
Белгийските власти отговориха с писмо от 19 май 2011 г., заведено на 25 май 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Контекст (4)
(15)
През януари 2004 г. Комисията получи жалба относно проект на кралски декрет, предвиждащ въвеждането на парафискална такса за финансиране на тестовете за СЕГ.
(16)
Вследствие на тази жалба службите на Комисията поискаха обяснения от белгийските власти. В отговор на това искане на информация белгийските власти посочиха, че от 1 януари 2001 г. тестовете за СЕГ са задължителни за говедата на възраст над 30 месеца и за говедата на възраст над 24 месеца, заклани неотложно (5). Те освен това уведомиха относно проект на кралски декрет относно финансирането на диагностиката на ТСЕ по животните (наричан по-долу „кралският декрет за ТСЕ“). Този проект на кралски декрет бе заведен под номер N 54/04. Белгийските власти посочиха, че този нов проект на кралски декрет е изменение на проекта на кралски декрет, за който Белгия е уведомила през 2001 г. и който е одобрен от Комисията с решение N 21/02 от 13 февруари 2002 г. (6), както и на друг проект, обсъден неофициално с Комисията през 2003 г. Нито един от тези два проекта не е бил обаче реализиран и декретът, за който е изпратено уведомление през 2004 г., представлява тяхното преработване.
(17)
От предоставената от Белгия информация следва, че държавата е покривала, считано от 1 януари 2001 г. (7), разходите за тестове за СЕГ (т.е. разходите за вземане на проби и анализ). Считано от 1 януари 2002 г. разходите за тези тестове са били предварително финансирани от белгийската Служба за помощи и възстановяване (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, наричана по-долу „BIRB“) в очакване на политическо решение за постоянна система на финансиране.
(18)
Вследствие на някои забележки, направени от службите на Комисията относно проекта на кралски декрет, за който тя бе уведомена (N 54/04), през май 2004 г. белгийските власти представиха нов проект на кралски декрет, в който се правеше опит да се отговори на забележките, формулирани от Комисията, и се предвиждаше система за заплащане на възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко говедо, което е изпратено за клане, считано от 1 януари 2003 г., и на което трябва да се извърши бърз тест за СЕГ. Белгийските власти заявиха, че тестовете, извършени и предварително финансирани през 2002 г., са били изцяло финансирани чрез непряка държавна помощ, т.е. чрез парафискални такси. От друга страна, белгийските власти посочиха, че сума в максимален размер до 40 EUR на тест е била финансирана, считано от 1 януари 2003 г., посредством парафискални такси. Белгийските власти представиха подробни таблици, описващи разходите за тестовете за СЕГ, считано от 2003 г., и прогноза за финансирането на тези тестове чрез парафискални такси и възнаграждения за услуги. Белгийските власти посочиха, че датите, предвидени за въвеждане на схемата на финансиране, са били 1 юли 2004 г. за възнагражденията за услуги и 1 януари 2005 г. за парафискалните такси.
(19)
Тъй като в проекта на кралски декрет, за който беше изпратено уведомление, се посочва, че вече е отпусната помощ и са събирани такси от 1 януари 2002 г., на 19 юли 2004 г. мярката бе регистрирана като мярка, за която не е изпратено уведомление, под номер NN 45/04. Що се отнася до уведомлението, заведено под номер N 54/04, то бе оттеглено от Белгия.
(20)
От информацията, представена от Белгия през 2004 г., следва, че основната цел е била да се извърши предварително финансиране на тестовете, чиято стойност е трябвало да бъде възстановена по-късно, като идеята е била част от сумата на таксите да се насочи за възстановяване на разходите за предварително финансираните тестове.
(21)
В писмото си от 16 септември 2004 г. белгийските власти говорят за нов проект на кралски декрет, в който идеята за възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо се запазва занапред. Цялата сума, посочена в този нов проект на кралски декрет, беше предназначена да послужи за финансиране на тестовете за СЕГ на говедата, които ще бъдат заклани след влизането в сила на този проект. Възстановяването на сумите над 40 EUR, разрешени от Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици (8) от 24 декември 2002 г. (наричани по-долу „Насоките за ТСE“), които са били предварително финансирани след 1 януари 2003 г., щеше да бъде предмет на друг проект, който да бъде представен на Комисията и да има за цел възстановяването на тези предварително финансирани суми. Този кралски декрет е приет на 15 октомври 2004 г. (9) и е влязъл в сила на 1 декември 2004 г.
(22)
Съгласно информацията, предоставена от белгийските власти, общият размер на предварително финансираните разходи над максимума от 40 EUR за периода от 1 януари 2003 г. (10) до 30 юни 2004 г. възлиза на 15 237 646 EUR. Според белгийските власти максималният размер от 40 EUR е спазван, считано от 30 юни 2004 г. (11)
(23)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. белгийските власти представиха два формуляра с обобщена информация в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 1/2004 на Комисията от 23 декември 2003 г. за прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавните помощи за малки и средни предприятия, които произвеждат, преработват и търгуват със селскостопански продукти (12).
(24)
Тези две мерки са предмет на две освобождавания под номера XA 53/04 и XA 54/04. Както е посочено в точка 19 и следващите от решението за откриване на официална процедура по разследване, освободената мярка под номер ХА 53/04 включва предварителното финансиране на тестовете за СЕГ (13) с максимален интензитет на помощта 40 EUR на тест и е въведена на 1 януари 2003 г. Правното основание на тази мярка е Законът от 27 декември 2002 г. относно общия бюджет на разходите за 2003 г. Освободената мярка под номер ХА 54/04 предвижда максимален интензитет на помощта 33,38 EUR на тест и е въведена на 15 октомври 2004 г. Тази мярка за помощ е с неопределен срок. Нейното правно основание е Законът от 27 декември 2003 г. относно общия бюджет на разходите за 2004 г.
(25)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. и в отговор на въпросите, поставени от службите на Комисията, белгийските власти посочиха, че лабораториите, избрани за извършване на тестовете, трябва да отговарят на много стриктни условия, за да извършват въпросните анализи.
(26)
Скоро след писмата от 14 май 2004 г. и 16 септември 2004 г. белгийските власти изпратиха уведомление за два проекта на кралски декрети относно финансирането на дейностите на Федералната агенция за безопасност на храните в хранителната верига (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, наричана по-долу „AFSCA“). Тези мерки са имали за цел въвеждането на такса и на възнаграждение за услуга за дейностите на AFSCA. Те са предмет на Решение C(2005) 4203 от 9 ноември 2005 г. относно държавни помощи N 9/05 и N 10/05 (наричано по-долу „Решението N 9/05 и N 10/05“), посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване. Тези мерки са приети с кралски декрет от 10 ноември 2005 г., определящ таксите, посочени в член 4 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (14), както и с кралски декрет от 10 ноември 2005 г. за възнагражденията за услуги, посочени в член 5 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (15). Тези два кралски декрета са влезли в сила на 1 януари 2006 г. Кралският декрет за таксите предвижда отмяна на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., цитиран в съображение 21.
(27)
По-конкретно кралският декрет относно възнагражденията за услуги предвижда задължението кланиците да плащат възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо или еднокопитно животно. Кралският декрет относно таксите предвижда, от своя страна, финансиране на част от тестовете за СЕГ и е възложен за изпълнение на различните сектори. Общата стойност на теста за СЕГ е 44,08 EUR, от които 12 EUR за вземане на проба (които се финансират в рамките на 10,70 EUR от кланицата по силата на кралския декрет относно възнагражденията за услуги и 1,30 EUR от таксата) и 32,08 EUR, които се финансират от таксата, като стойността се плаща пряко на лабораториите от AFSCA. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията заключи, че финансирането на AFSCA от възнагражденията за услуги не представлява държавна помощ, че финансирането на общите проверки на случаен принцип от фиксираните такси не представлява държавна помощ, че финансирането на част от разходите за тестовете за СЕГ чрез таксите е съвместима държавна помощ и че финансирането на разходите за други тестове/проверки, свързани с производството/предлагането на пазара, е съвместима държавна помощ.
(28)
През декември 2006 г. Комисията изпрати нови въпроси на Белгия относно случая NN 45/04. Тези въпроси бяха свързани по-специално с възстановяването на сумите, изплатени като предварително финансиране след 1 януари 2003 г.
(29)
В отговора си от 22 февруари 2007 г. белгийските власти заявиха, че искат да извършат пълно възстановяване на всички разходи, свързани с анализите за СЕГ, в течение на период от 15 години. На практика посредством новата система за финансиране на AFSCA е създадена система за солидарно възстановяване. Считано от 1 януари 2006 г., всеки оператор заплаща вноска на AFSCA и част от тази такса отива за възстановяване на минали разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система.
2.2. Съдържание на жалбите, подадени срещу проекта на кралски декрет за ТСЕ
(30)
Според жалбите във връзка с проекта на кралски декрет за ТСЕ таксата се прилага към всички видове животни, заклани в белгийските кланици, и ще се налага и на вносните продукти. Един жалбоподател твърди, че значителен процент от животните, заклани в белгийските кланици, идва от други държави-членки. Според жалбоподателите таксата представлява дискриминация по отношение на внасяните животни, тъй като тези приходи се използват за възстановяване на разходите за тестове за СЕГ, извършвани на белгийските говеда.
2.3. Съмнения, изразени от Комисията в рамките на откриването на официална процедура по разследване
(31)
Като предварителна стъпка е необходимо да се уточни, че откриването на официалната процедура по разследване се отнася до помощта за финансиране на диагностиката на ТСЕ по животните в Белгия, считано от 1 януари 2001 г., и до механизмите за финансиране на тази помощ, с изключение на помощта, одобрена с решение на Комисията поради съвместимостта ѝ с вътрешния пазар. Конкретно това означава, че помощта, одобрена с Решението N 9/05 и N 10/05 (която се отнася до таксите и възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA) няма да бъде оценявана по отношение на съвместимостта ѝ с разпоредбите в областта на държавната помощ, приложими към момента на отпускане на помощта. Настоящото решение се отнася следователно само до помощта за финансиране на тестовете за СЕГ през периода 2001-2006 г. и до нейната система за финансиране, тъй като помощта за тестовете за СЕГ през този период е била предварително финансирана и защото това предварително финансиране е предмет на възстановяване в течение на няколко години.
(32)
С оглед на повече яснота следва да се напомни терминологичната разлика между възнаграждение за услуга и такса: от една страна има дължими суми или възнаграждения за услуги, които покриват разходите за предоставена услуга. В настоящия случай те възлизат на 10,70 EUR и се налагат, считано от 1 декември 2004 г., въз основа на кралския декрет за ТСЕ и след това въз основа на кралския декрет за възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA. От друга страна има налози или такси, които се налагат въз основа на кралския декрет от 10 ноември 2005 г., събират се от AFSCA и се дължат от стопанските единици, разположени на белгийска територия и разпределени в 7 сектора (вж. съображение 29 от Решението N 9/05 и N 10/05).
(33)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че мерките за помощ в полза на финансирането на тестове за СЕГ се финансират и са били финансирани в Белгия чрез субсидии и система за парафискални тежести, състоящи се едновременно от възнаграждения за услуги и от такси. Част от приходите от тези възнаграждения за услуги и такси се насочва, както се твърди, за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете.
(34)
Комисията изтъкна редица проблеми и посочи, че няма достатъчно информация, за да стигне до окончателна оценка на разглежданите мерки: първо, поставя се въпросът за наличие на предимство за получателите на услугите. Всъщност не е ясно дали възнагражденията за услуги за тестовете за СЕГ покриват частта от стойността на тестовете, която не е покрита от съвместима държавна помощ. Не бе известна нито точната стойност на тези тестове, нито източникът на допълнително финансиране, в случай че възнагражденията за услуги се окажат недостатъчни за покриване на общите разходи за тестовете за СЕГ. Не бе установено освен това дали условията, при които AFSCA е предоставяла услугите, са отговаряли на пазарните цени, по-специално поради факта, че белгийските власти не бяха посочили ясно, че подборът на лабораториите е бил извършен чрез открита и прозрачна процедура.
(35)
Второ, не беше ясен механизмът на налозите: по-специално, не бяха ясно определени получателите и вносителите и не беше изяснен механизмът на възстановяване на предварителното финансиране на разходите за тестовете за ТСЕ. Възникнаха допълнителни въпроси във връзка с условията, на които парафискалните такси трябва да отговарят, за да бъдат разглеждани като съответстващи на разпоредбите в областта на държавната помощ, по-специално относно изключването на вносните продукти от парафискалните такси, относно яснотата по въпроса дали изнасяните продукти са облагодетелствани от мярката за помощ, финансирана от таксите, и дали тежестите оказват въздействие върху цената на готовите продукти, доколкото същата се определя от измененията в предлагането и търсенето на свободния пазар.
3. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ БЕЛГИЯ
(36)
Мненията на Белгия в отговор на съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване, бяха получени от Комисията на 27 февруари 2009 г. Те могат да бъдат обобщени по следния начин:
3.1. Квалификация на финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ
(37)
На първо място, Белгия оспорва квалификацията като държавна помощ на финансирането на тестовете за СЕГ, направена от Комисията, поради задължителния характер на тези тестове. Всъщност Белгия твърди, че задължението за извършване на тестовете за СЕГ е възложено с Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (16), с оглед опазване на общественото здраве. В подкрепа на своята теза Белгия цитира две решения (17), в които Съдът на Европейския съюз е постановил, че разходите за проверките, извършени за опазване на общественото здраве, не могат да бъдат разглеждани като компенсация за предоставена услуга и че задължение на властите е да покрият тези разходи. Белгия признава, че въпросните решения се отнасят до свободното движение на стоки, а не до държавната помощ, но счита, че изложените съображения могат да бъдат приложени към областта на държавната помощ.
(38)
От друга страна, Белгия посочва, че тъй като Регламент (ЕО) № 999/2001 не изисква разходите за проверките да бъдат понесени от предприятията, всяка държава-членка може да избере „нормална“ система за финансиране на тестовете за СЕГ. Според Белгия критерият за избирателен характер на държавната помощ трябва следователно да се оценява по отношение на тази нормална система (18). За държавна помощ може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система, избрана от Белгия. Според Белгия Комисията, изглежда, счита, че е нормално разходите да бъдат понесени от земеделските производители, което обаче не следва от действащите разпоредби. Ако различни системи на финансиране на тестове за СЕГ могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, това трябва според Белгия да се реши чрез хармонизиране на законодателствата (19), но съвсем не е проблем на държавна помощ. Белгия цитира също решението по делото GEMO (20), но счита, че това не променя нейния подход в конкретния случай. В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия повтаря, че не е съгласна с квалификацията на финансирането като държавна помощ, направена от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване. Въпреки това, в дух на сътрудничество, Белгия възприема логиката на Комисията, за да изясни въпросите, повдигнати в решението за откриване на официална процедура по разследване.
3.2. Квалификация на възнаграждението за услуга
(39)
Белгия счита, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо не следва да се счита за държавна помощ.
(40)
Според Белгия за държавна помощ може да става въпрос само когато се дава предимство в полза на едно или повече предприятия. Следователно в рамките на възнаграждението за услуга може да става въпрос за предимство само когато полученото предимство е по-голямо от изплатената сума. Ако част от тестовете за СЕГ се финансира от властите, окончателното предимство в полза на земеделския производител отговаря на стойността на теста след приспадане на изплатеното възнаграждение за услугата.
(41)
Белгия продължава тази линия на разсъждение, като твърди, че в случай на възстановяване това би означавало да се иска по-голямо общо плащане от страна на земеделския производител. В действителност, ако трябва да се възстанови цялата стойност на теста, това би означавало, че в крайна сметка към тази стойност се добавя сумата на възнаграждението за услугата, която е била вече изплатена.
(42)
Белгия подчертава, че в съдебната практика на Съда на Европейския съюз става въпрос за държавна помощ само когато приходите от таксите се използват в полза на специфична група и не облагодетелстват в еднаква степен всички, които са платили такса (21). В разглеждания случай възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е задължително за икономическите оператори, които участват в производството на говеждо месо. Сумата от 10,70 EUR, използвана за теста, не представлява икономическо предимство за тях и не може следователно да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
(43)
Според Белгия Комисията е следвала подобна линия на разсъждение в Решението N 9/05 и N 10/05. Белгия посочва, че в това решение възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR не е било квалифицирано като държавна помощ (вж. съображение 98 от решението). Подобна е логиката в Решение N 21/02, където част от разходите за тестовете за СЕГ, финансирани частично от таксите на сектора, не са счетени за държавна помощ.
(44)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че възнаграждението за услуга се е изплащало от земеделския производител и се е отнасяло до част от стойността на тестовете за СЕГ. В отговор на въпроса на Комисията дали размерът на възнаграждението за услуга отговаря на действителната стойност на услугите, извършени от лабораториите, Белгия отговори, че възнаграждението се е отнасяло само до част от разходите за тестовете за СЕГ, както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Разсъжденията на Комисията в същото решение, изложени в съображения 61-66 и стигащи до заключението за равностойност на разходите за предоставените услуги и размера на възнагражденията за услуги, се отнасят до услуги, различни от тестовете за СЕГ. Белгия повтаря, че що се отнася до тестовете за СЕГ, в Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че услугата под формата на тестове за СЕГ наистина представлява държавна помощ, но че сумата на възнаграждението за услуга (т.е. 10,70 EUR) не представлява помощ и следва да бъде извадена от стойността на тестовете.
3.3. Липса на свръхкомпенсация и съответствие на цените на тестовете с пазарните цени
(45)
Белгия се позовава на точка 132 от Насоките на Общността за държавната помощ в сектора на земеделието и горското стопанство през 2007-2013 г. (22) (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г.“), където е посочено, че 40 EUR на тест представлява„към настоящия момент най-ниската цена, предлагана в Общността“. Считано от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR. Това показва според белгийските власти, че цените в Белгия съответстват на пазарните цени. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията признава, че лабораториите са подбирани чрез открити, прозрачни и недискриминационни процедури и че не може да се приеме, че доставчиците на услуги (т.е. лабораториите) получават държавна помощ. Междувременно положението остана непроменено. От друга страна, белгийските власти в областта на конкуренцията извършват понастоящем разследване относно ценови картели между лабораториите в рамките на тестовете за СЕГ. Според белгийските власти това показва ясно, че те не искат по никакъв начин да се заплаща допълнителна цена на лабораториите. В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че ще бъде проучено евентуално картелно споразумение за цените между лабораториите и че това разследване следва по принцип да приключи през първото тримесечие на 2010 г.
3.4. Такса върху вноса и износа
(46)
Белгийските власти посочват, че таксите и възнагражденията за услуги не са били никога прилагани към вноса и износа. Само предприятията, установени в Белгия, са длъжни да заплащат такса и само за говедата, заклани в Белгия и на възраст над 30 месеца, се плаща възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR.
(47)
Белгия подчертава, че Комисията е проучила вече тези мерки в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05 и е заключила, че таксите не са дискриминационни спрямо вносните или износните продукти и не противоречат на разпоредбите на Договора.
3.5. Липса на механизъм, чрез който кланиците да прехвърлят възнаграждението за услуга върху производителите или върху други участници на пазара
(48)
Белгийските власти посочват, че кланиците прехвърлят разходите за възнаграждения за услуги върху своите клиенти, както всяко нормално предприятие прехвърля направените разходи върху клиентите си. По този начин това прехвърляне се осъществява чрез нормалните пазарни механизми. От друга страна, фактът на отразяване на разходите за възнаграждението за услуга в отделна позиция във фактурите, издавани на производителите, представлява нормална практика. В това отношение Белгия цитира съображения 93 и 95 от Решението N 9/05 и N 10/05, където критериите, предвидени в точка 25 от Насоките за ТСE, се считат за изпълнени.
3.6. Квалификация на получателите като малки и средни предприятия (наричани по-долу „МСП“)
(49)
Белгия посочва, че всички земеделски производители в Белгия са МСП въз основа на следните обстоятелства: в тях работят по-малко от 250 лица, годишният им оборот не надвишава 40 милиона евро или общият годишен баланс не надвишава 27 милиона евро и 25 % или повече от предприятието не са собственост на друго предприятие или на други предприятия, които не са МСП.
3.7. Мнения относно съвместимостта на помощта през трите периода, определени в решението за откриване на официална процедура по разследване (2001-2003 г.; 2003-2007 г.; след 2007 г.)
(50)
Периодът от 1 януари 2001 г. до 1 януари 2003 г. не изисква особени мнения от страна на Белгия, тъй като самата Комисия е стигнала до заключение за вероятна съвместимост в съображение 80 от решението за откриване на официална процедура по разследване. Белгия посочва все пак, че помощта не е надвишавала 100 % от понесените разходи и е готова да представи допълнителна информация в това отношение, ако е необходимо.
(51)
Белгия изтъква обаче, че тази информация се предоставя само като допълнение, като се има предвид нейното първоначално становище, според което не може да става въпрос за държавна помощ в настоящия случай, тъй като право на Белгия е да избере как да финансира своите тестове за СЕГ.
(52)
Белгия посочва, че през периода от 1 януари 2003 г. до 1 януари 2007 г. не е изплащана помощ, надвишаваща 100 % от стойността на теста. Белгия се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, в което този въпрос е бил вече проучен.
(53)
Що се отнася до периода след 1 януари 2007 г., Белгия не е предоставяла помощ, надвишаваща 40 EUR, тъй като стойността на тестовете е била под 40 EUR.
(54)
В допълнение на своите мнения Белгия представя подробна хронология на мерките, предприети в рамките на финансирането на тестовете за СЕГ. Тъй като тези данни са включени в голямата си част в описателния раздел на настоящото решение, в настоящия раздел хронологията не се възпроизвежда изцяло. Някои елементи ще бъдат все пак представени и по-долу.
(55)
Хронологията на финансирането на тестовете за СЕГ може да бъде представена, както следва:
-
от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.: финансиране в пълен размер на тестовете от държавата,
-
от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.: предварително финансиране на тестовете от BIRB. Общият размер на предварителното финансиране от BIRB възлиза на 67 156 527,65 EUR,
-
от 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.: предварително финансиране от AFSCA,
-
от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.: възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., към която е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен ѝ от държавата,
-
след 1 януари 2006 г.: финансиране чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо и такси, наложени на 7 различни сектора (23). Тези такси служат също за възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ, които са били предварително финансирани, считано от 1 януари 2002 г. Впоследствие възнаграждението за услуга е било индексирано на 11,07 EUR, считано от 1 януари 2008 г.
(56)
Цените на тестовете за СЕГ са, както следва:
(В евро)
Период
Общи разходи за тестовете (24)
Размер на възнаграждението за услуга
1.1.2001 г. - 31.1.2001 г.
111,81
/
1.2.2001 г.-31.3.2001 г.
89,50
/
1.4.2001 г.-31.12.2001 г.
64,71
/
1.1.2002 г.-15.3.2002 г.
64,74
/
16.3.2002 г.-31.12.2003 г.
63,45
/
1.1.2004 г.-15.1.2004 г.
63,42
/
16.1.2004 г.-30.6.2004 г.
53,88
/
1.7.2004 г.-30.11.2004 г.
43,44
/
1.12.2004 г.-31.12.2004 г.
43,44
10,70
1.1.2005 г.-30.6.2005 г.
43,47
10,70
1.7.2005 г.-31.12.2005 г.
38,62
10,70
1.1.2006 г.-30.9.2006 г.
40,35
10,70
1.10.2006 г.-31.12.2006 г.
39,32
10,70
1.1.2007 г.-31.12.2007 г.
39,35
10,70
1.1.2008 г.-31.12.2008 г.
39,38
11,07
3.8. Отговори на допълнителните въпроси, поставени от Комисията
(57)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия внесе редица уточнения в отговор на въпросите, поставени от Комисията на 24 юли 2009 г. вследствие на мненията, представени от Белгия. На първо място, Белгия потвърди своето становище, според което държавите-членки не са длъжни да изискват от икономическите оператори да покриват разходите за тестовете за СЕГ. Тъй като става въпрос за разходи за опазване на общественото здраве, разходите за проверките, наложени от публичните власти, не могат да бъдат разглеждани като насрещна престация за предоставена услуга и да бъдат наложени на икономическите оператори. Независимо от това, в интерес на сътрудничеството, Белгия предпочита да отговори на въпросите на Комисията, възприемайки логиката на решението за откриване на официална процедура по разследване.
(58)
Относно частта на финансирането от Общността Белгия потвърди, че то действително е включено в съобщените по-рано числени данни.
(59)
След това Белгия посочи, че що се отнася до финансирането през периода от 30 юни 2004 г. до 31 декември 2005 г., то е било извършено от AFSCA от източниците на финансиране, с които последната е разполагала и които е получила от предишните организации, на чиято база е основана. През този период не е имало парафискални такси.
(60)
Комисията бе поставила въпроси относно връзката между сумата от 15 237 646 EUR с тази от 67 156 527,65 EUR, посочена в мненията на Белгия (вж. съображение 55). Белгия отговори, че сумата от 15 237 646 EUR е включена изцяло в тази от 67 156 527,65 EUR. От друга страна, белгийските власти проявиха готовност да направят изчисления за проверка на точността на посочената сума.
(61)
Относно възнагражденията за услуги Белгия посочи, че те са били за сметка на земеделските производители и не могат да представляват държавна помощ. Белгия се позовава в това отношение на Решението N 9/05 и N 10/05, в което е посочено, че само 33,38 EUR от общата цена, възлизаща на 44,08 EUR, представляват държавна помощ. Сумата от 10,70 EUR не представлява помощ и затова е била извадена от цената на теста при оценката на съвместимостта с максималния интензитет от 40 EUR на тест.
(62)
За всеки случай Белгия твърди, че единствената разлика със системата, одобрена от Комисията в Решението N 9/05 и N 10/05, е индексирането на размера на възнаграждението за услуга, който от 10,70 EUR е станал 11,07 EUR.
(63)
В писмото си от 1 декември 2009 г. Белгия коригира числените данни, представени по-рано относно броя на извършените тестове. Тя посочи, че тези числени данни заменят дадените по-рано в писмата преди и след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(64)
Тези изменения се основават на факта, че отчетеният по-рано брой на взетите проби е бил погрешен. Всъщност първите изчисления са се основавали на теоретичния брой от 3 проби на час, докато в действителност на място са били вземани 12 проби на час. Това увеличение на броя на тестовете на час е довело до по-ниска стойност на всяко вземане на проба, което се е отразило и на общата стойност на един тест, тъй като в стойността на тестовете влиза почасова ставка, която се оказва намалена поради по-големия брой вземания на проби за един час. Освен това общият брой на закланите животни през 2003 и 2004 година бе по-малък в сравнение с числените данни, представени по-рано. Числените данни, посочени в писмото на Белгия от 1 декември 2009 г., са данните за броя на говедата, заклани за консумация от човека, които са съобщени на Комисията за 2003 и 2004 година.
(В евро)
2003 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
февруари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
март
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
април
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
май
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юни
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юли
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
август
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
септември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
октомври
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
ноември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
декември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(В евро)
2004 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
1-15 януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 януари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
февруари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
март
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
април
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
май
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юни
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юли
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
август
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
септември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
октомври
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
ноември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
декември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Въз основа на таблицата, дадена към съображение 64, Белгия заключи, че, считано от 1 юли 2004 г., общите разходи за тестовете за СЕГ са под 40 EUR.
(66)
На това основание белгийските власти предоставиха също корекция на таблицата, предоставена преди откриването на официалната процедура по разследване и поместена в съображение 25 от решението за откриване. Последните представени числени данни са реални цифри, а не прогнози, както е било преди това. От тази информация следва, че общият размер на предварителното финансиране възлиза не на 15 237 789,90 EUR, каквато е била първоначалната прогноза, а на 6 619 810,74 EUR.
Период
Цена на теста (EUR)
Брой на тестовете
Общо (EUR)
1.1.2003 г.-
15.1.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
373 550
14 942 015,90
Стойност на теста 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Общо
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004 г.-
30.6.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
160 551
6 422 043,10
Такси
22,02
160 551
860 286,19
Общо
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003 г.-
30.6.2004 г.
Общ предварително финансиран бюджет над максималната сума от 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Белгия посочва също, че ако разследването на белгийските власти в областта на конкуренцията установи, че цените на тестовете за СЕГ, извършвани от лабораториите, са били завишени в резултат на евентуално неправомерно картелно споразумение между лабораториите, тя поема задължението да възстанови надплатената част от цената, ако е необходимо и чрез започване на съдебни процедури пред компетентните съдилища.
(68)
В писмото си от 6 април 2011 г. белгийските власти потвърдиха, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR е било предназначено само за заплащане на теста за СЕГ от получателя, който действително се е ползвал от него в този момент, а не служи за възстановяване на предварителното финансиране на извършени преди това тестове за СЕГ.
(69)
В същото писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че общият размер на предварителното финансиране от BIRB е 67 156 527,65 EUR. AFSCA е възстановила част от тази сума, както следва:
Възстановени от AFSCA:
2005 г.
4 477 102 EUR
2006 г.
4 477 102 EUR
2007 г.
Няма възстановяване (удължаването на срока е поискано и получено при плащане на лихви)
2008 г.
194 901 EUR (лихви върху отложеното възстановяване)
От 2008 г. насетне
Без възстановяване на BIRB - Рамков закон от 22.12.2008 г.
Остават за възстановяване
58 202 323 EUR
(70)
Белгия посочи, че правителството е решило да спре възстановяването на предварителното финансиране на BIRB, така че получените суми ще бъдат включени в положителното салдо на AFSCA. Това салдо следва да се разглежда като възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ.
(71)
Относно заплащането от производителя на разходите за тестовете за СЕГ Белгия потвърди, че няма специален режим, задължаващ кланиците да фактурират на производителя сумата на възнаграждението за услуга за теста за СЕГ, но че това се прави по тяхна инициатива. Белгия представи няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че фактурирането на сумата на възнаграждението за услуга е направено като отделна позиция във фактурите. Става въпрос за документ за покупка, който кланицата издава на производителя и в който сумата на възнаграждението за услуга е извадена от общата сума, платима от кланицата на производителя за покупката на животното. Според Белгия това е доказателство, че производителят е този, който в крайна сметка заплаща теста за СЕГ на AFSCA.
(72)
В последното си писмо от 25 май 2011 г. белгийските власти посочиха, че размерите на помощта могат да бъдат предмет на кумулативно прилагане на минималната помощ, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (25), и на съвместимата помощ от 40 EUR на тест за периода, през който регламентът е бил в сила.
4. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(73)
В рамките на настоящата процедура Комисията не получи мнения от трети заинтересовани страни.
5. ОЦЕНКА
5.1. Преценка на наличието на помощ
(74)
Като предварителна стъпка Белгия посочи в мненията си относно решението за откриване на официална процедура по разследване, че според нея разходите за тестовете за СЕГ са финансирани от държавите-членки поради задължителния им характер и че няма общностна разпоредба, която да изисква разходите за проверките да се поемат от предприятията. От друга страна, Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. и практиката на Комисията ясно сочат, че различните равнища на разходите за тестовете може да предизвикат нарушаване на конкуренцията и че повечето държави предоставят помощ за покриване на цената на тестовете, следователно е необходимо регламентиране на интензитета, с цел да бъде ограничено нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. По-специално в Насоките за ТСE е ясно посочено, че помощта, предоставяна от държавите, създава рискове от нарушаване на конкуренцията. В точка 24 от Насоките за ТСE например се определя, че „считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителните изследвания за СЕГ, извършвани при говеда, заклани за консумация от хората, общият размер на пряката и непряката публична помощ, включително плащанията от Общността, не може да надхвърля общо 40 EUR на тест. Задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или националното законодателство.“ Тези насоки бяха представени на държавите-членки, които бяха призовани да предприемат подходящи мерки и да приведат своите режими в съответствие с тези насоки. Освен това в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. квалификацията на тестовете за СЕГ като държавна помощ е изложена в точка 132, буква е) и следващите. От друга страна е важно да се подчертае, че Решението N 9/05 и N 10/05, където част от финансирането на тестовете за СЕГ е квалифицирано като помощ, не бе обжалвано от белгийските власти, което косвено означава, че белгийските власти са приели тази квалификация на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ.
(75)
От гореизложеното може да се направи изводът, че оспорването от страна на Белгия на квалификацията на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ поради задължителния характер на тези тестове е неоснователно, като се имат предвид приложимите и прилагани от дълги години разпоредби.
(76)
Следователно Комисията разглежда въпросните мерки в светлината на член 107 от ДФЕС. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че с изключение на дерогациите, предвидени от Договора, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(77)
За да попадне дадена мярка в обхвата на приложение на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да са изпълнени едновременно следните четири условия: 1. мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси и да може да бъде приписана на държавата; 2. трябва да се отнася избирателно за определени предприятия или производствени сектори; 3. трябва да осигурява икономическо предимство на предприятията получатели; 4. трябва да засяга търговията в рамките на Съюза и да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията.
(78)
В следващите съображения тези четири критерия ще бъдат приложени към мерките, които биха могли да представляват държавна помощ.
(79)
Както е посочено в съображение 55, за финансиране на разходите за тестовете за СЕГ са използвани различни системи на финансиране. В рамките на проучването на критерия за наличие на държавни ресурси, настоящото решение разграничава различните начини на финансиране на тестовете за СЕГ.
5.1.1. Наличие на държавни ресурси
5.1.1.1. От 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.
(80)
През периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г. разходите за тестовете за СЕГ са били финансирани изцяло от държавата. Няма съмнение, ч в този случай става въпрос за финансиране чрез използване на държавни ресурси.
5.1.1.2. От 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.
(81)
През следващия период, т.е. от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г., тестовете са били предварително финансирани от BIRB, в очакване на структурно решение за финансирането на тестовете. BIRB е държавна федерална структура с юридическа правосубектност, създадена след преобразуване на предишната Белгийска служба за икономика и земеделие (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) и отдел „Земеделие“ на предишната Централна служба за квоти и лицензи (Office Central des Contingents et Licences, OCCL). Това е парадържавна агенция от категория В, подчинена на министъра на земеделието и средните класи. BIRB е разплащателна агенция, одобрена в рамките на общата селскостопанска политика и финансирана от ФЕОГА (26). Тя може освен това да бъде натоварвана със задачи, произтичащи от селскостопанската политика на федералното правителство или на регионалните правителства. За да може да балансира своя административен бюджет, BIRB разполага с държавна субсидия, вписана в бюджета на нейните правомощия за надзор на федерално равнище (Service public fédéral Économie) (Държавна федерална служба „Икономика“), и с някои собствени приходи (приходи от някои възнаграждения за услуги и от ограничени инвестиции). С оглед на гореизложеното финансирането чрез използване на BIRB представлява финансиране от държавни ресурси.
5.1.1.3. От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.
(82)
От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г. тестовете са били предварително финансирани от AFSCA. Според съществуващите тогава законодателни разпоредби (т.е. основно Закона от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA (27) AFSCA се финансира по-специално от различни приходи, като дължими суми, такси и възнаграждения за услуги, административни глоби, случайни приходи, дарения, завещания и пр. (28) AFSCA е държавна структура с юридическа правосубектност, класифицирана в категория А, предвидена от Закона от 16 март 1954 г. относно контрола на някои органи от обществен интерес (29). От изложените съображения следва, че финансиранията, предоставени от AFSCA, представляват държавни ресурси и че отпускането им се решава от публичните власти, тъй като AFSCA е подчинена йерархично на министъра, отговарящ за общественото здраве.
5.1.1.4. От 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(83)
Що се отнася до периода от 1 декември 2004 г. (дата на влизане в сила на кралския декрет от 15 октомври 2004 г.) до 31 декември 2005 г. (дата на влизане в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г.), тестовете за СЕГ са били финансирани чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо, към което е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен на агенцията от държавата.
(84)
Частичното финансиране, осъществено от AFSCA и произхождащо от нейните собствени средства, представлява държавен ресурс (вж. съображение 82).
(85)
Що се отнася до това, дали възнагражденията за услуги представляват държавни ресурси, може да става дума за държавни ресурси, ако се окаже, че възнагражденията за услуги не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В действителност, ако няма съответствие между стойността на предоставената услуга и възнаграждението за услугата, излишъкът представлява държавен ресурс, с който може да разполага държавната структура, на която е изплатено това възнаграждение. Ето защо е важно да се провери дали възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и дали те са били определяни на базата на пазарната цена (вж. съображение 54 от решението за откриване на официална процедура по разследване). Този въпрос е обсъден по-долу при разглеждането на понятието за предимство.
5.1.1.5. След 1 януари 2006 г.
(86)
Що се отнася до периода след влизането в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г., т.е. до периода, започнал на 1 януари 2006 г., следва да се проучи дали възнагражденията за услуги и таксите, определени от тези декрети, представляват държавни ресурси. Този въпрос бе вече проучен в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05. В съображение 44 от него бе посочено, че по принцип таксите представляват държавни ресурси и че възнагражденията за услуги може да представляват държавни ресурси, ако се окаже, че тези възнаграждения не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В случая с тестовете за СЕГ същите са финансирани отчасти чрез възнаграждения за услуги и отчасти - чрез такси. В Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че финансирането на част от стойността на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява държавна помощ и че финансирането посредством такси е съвместима държавна помощ. Както е посочено в съображение 34 от решението за откриване на официална процедура по разследване, помощта, одобрена с решение на Комисията, не е предмет на настоящото решение и следователно няма да бъде проучвана отново тук.
(87)
От друга страна, в светлината на информацията, предоставена от Белгия след откриването на официалната процедура по разследване, се оказа, че приходите от таксите са били отчасти използвани през 2005 г. и 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ, надвишаващо 40 EUR през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г. Това обаче не беше посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Следователно част от таксите е служила за финансиране на тестовете за СЕГ, извършени през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г., като целта е била да бъдат възстановени солидарно от земеделските производители предварително финансираните разходи за задължителните тестове за СЕГ над максималния размер от 40 EUR.
(88)
Насочването на част от приходите от тези такси за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не променя по никакъв начин квалификацията им като държавни ресурси, дадена в Решението N 9/05 и N 10/05.
5.1.2. Избирателно предимство за дадено предприятие
(89)
При разследването за наличие на предимство е важно да се направи разлика между мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, от една страна, и мерките, финансирани чрез възнаграждения за услуги, от друга страна.
(90)
Относно мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, Комисията винаги е считала (30), че ако държавата финансира разходите за задължителните проверки, свързани с производството или пускането на пазара на продукти, това следва да се разглежда като избирателно предимство за предприятията (31). В действителност държавата е облекчила тежести, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие. От гореизложеното може да се заключи, че земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на тестове за СЕГ по силата на действащото през разглеждания период законодателство, осъществяват стопанска дейност и са се възползвали от държавна помощ чрез финансирането на тестовете за СЕГ от държавата, считано от 1 януари 2001 г.
(91)
Доводите, изложени от Белгия (вж. съображение 37 и следващите), че финансирането на тестовете за СЕГ е наложено с цел опазване на общественото здраве и че държавата-членка е тази, която избира нормалната система за финансиране на тестовете за СЕГ, не могат да бъдат приети поради основанията, посочени в съображение 74. В по-специфичния контекст на оценката на избирателността, Белгия изтъква довода, че за избирателност може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система. Фактът, че са налице разлики между отделните държави-членки относно финансирането на тестовете за СЕГ и че това може да доведе до нарушаване на конкуренцията, според Белгия не е въпрос на държавна помощ, а на хармонизиране на законодателствата.
(92)
Този довод обаче не може да бъде приет. Както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05, критерият за избирателност е изпълнен, когато предимството се дава само на някои предприятия или на даден сектор на дейност. В конкретния случай, на национално равнище финансирането на тестовете за СЕГ от държавата облагодетелства само един определен сектор, а именно сектора за отглеждане на животни, подлагани на тестове за СЕГ. На общностно равнище финансирането на тестовете за СЕГ в полза на белгийските предприятия от държавата или посредством държавни ресурси дава на тези предприятия предимство спрямо техните конкуренти от други държави, в които финансирането на задължителните тестове за СЕГ не се поема от държавата, нито от държавни ресурси. В преамбюла към Насоките за ТСE (точки 8 и 9) ясно е посочено, че извършваното хармонизиране, задължаващо сектора да покрие разходите, е бавно и че Комисията е решила поради това да поясни и да измени своята политика в областта на държавната помощ по отношение на разходите, породени от тестовете за СЕГ. Точка 24 от Насоките за ТСE определя от своя страна, че задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или на националното законодателство. В тази точка е посочено ясно, че няма общностно хармонизиране по отношение на задължението за извършване на тестовете, което ще рече, че това може да доведе и до избирателна помощ, поставяща в по-благоприятно положение предприятията в определена държава-членка. В заключение, мерките, финансирани посредством използване на държавни ресурси, в това число такси, дават избирателно предимство на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти от говеда, подложени задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство, тъй като намаляват разходите на тези получатели. Тези предимства не се предоставят чрез преки плащания, а чрез поемане на разходите за тестовете за СЕГ от страна на публичните власти, заплащащи пряко стойността на тестовете на лабораториите, които ги извършват по искане на кланиците и фактурират разходите на AFSCA.
(93)
Относно мерките за помощ, финансирани чрез възнаграждения за услуги, е важно да се провери дали чрез тези възнаграждения се предоставя предимство. Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване (в съображения 61 и 62), може да става дума за предимство само ако тези възнаграждения за услуги са по-малки от реалните разходи за услугите, действително предоставени от AFSCA на икономическите оператори. Важно е също да се провери дали таксите представляват плащания за услугите на AFSCA, действително предоставени на предприятията. По-конкретно, въпросът е да се разбере дали е било дадено предимство на кланиците и производителите, които са платили възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо през периода от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г., и дали същите действително са се възползвали от услугите, предоставяни от AFSCA.
(94)
Белгийските власти посочиха в отговора си на решението за откриване на официална процедура по разследване, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е било единственият източник за финансиране на AFSCA за покриване на разходите за тестовете за СЕГ, с изключение на резервите на AFSCA и подлежащия на възстановяване аванс, предоставен от държавата. Заплащането на възнаграждението за услуга се извършва от кланиците. Белгийските власти заявиха, че кланиците не са били правно задължени да фактурират сумата на възнаграждението за услуга на своите клиенти, но че практиката на кланиците е да фактурират разхода за възнаграждението за услуга на производителите като отделна позиция. Това бе доказано от Белгия чрез няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че кланиците фактурират на производителите сумата на възнаграждението за услуга като отделна позиция. Според Белгия не е необходимо формално регламентиране на начина, по който кланиците прехвърлят на производителите или на други евентуални получатели на услугите изплащаното от тях възнаграждение за услуга, тъй като този разход се фактурира на производителите подобно на други разходи, възникващи при клането и фактурирани на производителите.
(95)
От гореизложеното може следователно да се заключи, че съмнението, изразено при откриването на официална процедура по разследване в съображение 44, че таксата за кланиците е значително по-висока, отколкото за други получатели на услугата, бе разсеяно от представената от Белгия информация относно фактурирането на производителите на това възнаграждение за услуга.
(96)
Колкото до въпроса дали цената на тестовете за СЕГ е пазарната цена, Белгия заяви пред Комисията, първо, че от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR, докато в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. се посочва 40 EUR като най-ниската цена, предлагана в Общността по същото време. Това показва, че цените съответстват на цените, практикувани другаде в Европа през определения период. Второ, Белгия отговори на решението за откриване на официална процедура по разследване, че положението е същото, като положението, разглеждано в Решението N 9/05 и N 10/05, което заключи, че определянето на доставчиците на услуги е извършено чрез прозрачни и недискриминационни процедури (вж. съображение 82 от Решението N 9/05 и N 10/05). Трето, Комисията взема предвид поетия от Белгия ангажимент да предприеме всички възможни правни мерки, за да бъдат възстановени надплатените суми за цените на тестовете, в случай че разследванията на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, установят неправомерно картелно споразумение между лабораториите, което е довело до завишаване на цените на тестовете. Въз основа на тези съображения Комисията заключи, че възнагражденията за услуги не могат да се разглеждат като държавни ресурси, тъй като възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и са били определяни на базата на пазарната цена.
(97)
Може да се заключи, в съответствие с Решението N 9/05 и N 10/05, че чрез възнаграждението за услуга не е предоставено предимство нито на кланиците, нито на производителите, тъй като то представлява заплащане за услуга, от която се е ползвал дължащия възнаграждението, и тъй като цената на теста е определена на базата на пазарната цена. Това заключение позволява също да се заключи, че липсва финансиране чрез използването на държавни ресурси, тъй като цената на теста съответства на пазарната цена.
5.1.3. Нарушаване на конкуренцията и последици за търговията в Съюза
(98)
По отношение на останалите условия за прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката може да окаже въздействие върху позицията на Белгия в този сектор (32). Тъй като белгийските предприятия действат на силно конкурентен международен пазар, мярката нарушава или има опасност да наруши конкуренцията (33) и засяга търговията между държавите-членки.
5.1.4. Заключения относно характера на „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(99)
В светлината на гореизложеното Комисията смята, че финансирането на тестовете за СЕГ чрез използване на такси и други държавни ресурси, като посочените по-горе, е предимство, финансирано от държавни ресурси. Това предимство нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, като поставя в по-благоприятно положение определени предприятия и производства, щом като може да засегне търговията между държави-членки. Предимството се предоставя на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Следователно Комисията заключава, че тези мерки попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, онази част от тестовете за СЕГ, които се финансират от възнаграждения за услуги, не представляват помощ, тъй като изплащащите възнаграждението за услуга получават услуги, доставени на пазарна цена.
5.2. Неправомерност на помощта
(100)
След 1 януари 2001 г. белгийските власти не са уведомили Комисията по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС относно мерките за помощ, състоящи се във финансирането на тестовете за СЕГ. Помощта, попадаща в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1/2004, е освободена от задължението за уведомяване, ако спазва условията, предвидени в същия регламент. Следователно ако не са спазени посочените условия, тя е неправомерна.
5.3. Финансиране на помощта
(101)
По отношение на държавната помощ, финансирана частично чрез парафискална такса, тоест чрез таксата, Комисията трябва да проучи финансираните чрез помощта дейности, както и финансирането на самата помощ. В действителност евентуалната несъвместимост на финансирането на дадена държавна помощ с вътрешния пазар би направила несъвместима и самата помощ, дори и когато отпускането на помощта е в съответствие с приложимите правила за конкуренцията.
(102)
Според постоянната съдебна практика таксите не попадат в приложното поле на разпоредбите на ДФЕС относно държавната помощ, освен ако те не представляват начин на финансиране на мярка за помощ, така че да бъдат неразделна част от тази мярка (34). За да може дадена такса или част от такса да се счита за неразделна част от мярка за помощ, непременно трябва да има задължителна връзка между предназначението на таксата и това на помощта съгласно приложимата национална правна уредба, в смисъл че приходите от таксата задължително се насочват за финансиране на помощта (35). Ако такава връзка съществува, приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта (36) и следователно върху оценката на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар (37).
(103)
Необходимо е следователно да се проучи дали таксата, събирана от 1 юли 2004 г., отговаря на критериите, изложени в съображение 102, като се държи сметка за правните инструменти, приложими през различните периоди. Финансираната помощ е била предмет на освобождаване, но това освобождаване не включва системата на финансиране на помощта, така че трябва да се провери правомерността на системата на финансиране през целия разглеждан период.
5.3.1. От 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(104)
През този период помощта е предварително финансирана от AFSCA и чрез възнаграждения за услуги по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г. (последните не са обаче част от настоящия раздел, тъй като не става въпрос за помощ - вж. съображение 97). Следва да се провери дали системата на финансиране е неразделна част от мярката за помощ. От действащото законодателство не следва, че има задължителна връзка в предназначението между начина на финансиране на AFSCA и финансирането на тестовете за СЕГ, нито че приходите от таксата са насочвани непременно за финансиране на помощта. В действителност Законът от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA предвижда различни източници на финансиране на AFSCA (вж. съображение 82). Освен това не може да се заключи, че приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта, тъй като тестовете са финансирани едновременно от възнагражденията за услуги и от AFSCA за надплатената сума. Следователно размерът на помощта, изплатена от AFSCA, варира в зависимост от цената на тестовете, а не в зависимост от таксите, плащани на AFSCA. В заключение, няма задължителна връзка в предназначението между приходите от таксите и възстановяването на предварителното финансиране.
5.3.2. След 1 януари 2006 г.
(105)
Считано от тази дата въпросът за таксите е уреден с кралския декрет относно таксите за финансиране на AFSCA. С Решението N 9/05 и N 10/05 беше проучена системата на финансиране посредством такси и беше достигнато до заключението, че начинът на финансиране на част от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, не дискриминира вносните или износните продукти и не противоречи на разпоредбите на Договора (38). Както е посочено в съображение 31, настоящото решение не се отнася до мерките, които са одобрени по-рано. Независимо от това, тъй като Белгия посочи, че част от таксите е служила, считано от 1 януари 2006 г., за възстановяване на предварителното финансиране на предходните тестове за СЕГ, Комисията е в правото си да проучи системата на финансиране, доколкото таксите финансират възстановяването на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ.
(106)
Белгия посочи, че системата на финансиране не се е променила, с изключение на индексирането на възнаграждението за услуга. Единственият променен елемент е използването на приходите от такси за възстановяване на предварителното финансиране на разходите за СЕГ през 2006 г.
(107)
Колкото до въпроса дали това финансиране е неразделна част от мярката за помощ, отговорът е отрицателен. Насочването на таксите след 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не е повлияло на размера на отпуснатата помощ. Освен това белгийските власти посочиха, че системата на възстановяване е система за солидарно възстановяване, при която всеки оператор заплаща вноска на AFSCA, като една част от тази такса отива за възстановяването на миналите разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система, но те не са единствените, които плащат такси. Следователно Комисията заключава, че финансирането на помощта не е неразделна част от разглежданата мярка за помощ.
5.4. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ
(108)
Когато помощта представлява държавна помощ и попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, целесъобразно е да се проучи дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(109)
С оглед на разглежданата мярка може да е приложим само член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че като съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(110)
По силата на точка 23.3 от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделския сектор (39) за периода 2000-2006 г. (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г.“) и на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40) всяка неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (41) трябва да се оценява в съответствие с правилата и насоките, действащи към момента на предоставяне на помощта. През 2002 г. Комисията прие Насоките за ТСE. Тези Насоки бяха в сила от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г. (42) В точка 44 от Насоките за ТСE се определя, че с изключение на случаите, отнасящи се по-специално до тестовете за СЕГ, неправомерната помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 ще бъде проучвана в съответствие с правилата и насоките, приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като помощта е била предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2005 г., Насоките за ТСE представляват подходящата рамка за проучването на тази помощ.
(111)
В съответствие с точка 194, буква в) от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г., Комисията няма да прилага вече Насоките за ТСE, считано от 1 януари 2007 г., освен за неправомерната помощ, определена в точка 43 и следващите от Насоките за ТСE.
(112)
В зависимост от приложимостта на различните правни разпоредби могат да бъдат обособени два периода.
5.4.1. Период от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г.: приложимост на точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., на които се позовава точка 45 от Насоките за ТСE
(113)
Точка 45 от Насоките за ТСE предвижда, че относно неправомерната държавна помощ, имаща за цел да покрие разходите, свързани с тестовете за СЕГ, и отпусната преди датата на влизане в сила на Насоките за ТСE (т.е. 1 януари 2003 г.), Комисията ще оценява съвместимостта на тази помощ в съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г. и със своята практика от 2001 г. насетне да приема такава помощ в размер до 100 %.
(114)
В съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., за да бъде разглеждана като съвместима:
-
мярката трябва да се вписва в рамките на съответна програма на общностно, национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или ликвидиране на въпросната болест (точка 11.4.2),
-
мярката трябва да бъде насочена към предотвратяване или обезщетение, или към комбинация от двете (точка 11.4.3),
-
мярката трябва да бъде съвместима както с целите, така и със специфичните разпоредби, предвидени от ветеринарното и фитосанитарното законодателство на Общността (точка 11.4.4),
-
интензитетът на помощта не следва да превишава 100 % от приемливите разходи (точка 11.4.5).
Когато помощта се предоставя в рамките на общностни и/или национални, и/или регионални схеми за помощ, Комисията ще изисква да се представи доказателство, че няма риск от прекомерни обезщетения поради евентуално натрупване на мерки, предвидени от няколко схеми за помощ. Когато дадена общностна помощ бъде одобрена, трябва да се посочат датата и данните на съответното решение на Комисията.
(115)
По отношение на първите три условия още решението за откриване на официална процедура по разследване заключи, че те са изпълнени (вж. съображение 80 на посоченото решение за откриване). Белгийските власти потвърдиха впрочем този подход в своите мнения относно решението за откриване на официална процедура по разследване. В действителност СЕГ е заразна болест и представлява заплаха за здравето на човека. Става въпрос за болест по животните, чието първично огнище трябва да бъде обявено пряко пред Комисията и пред другите държави-членки (43). Целта на мярката за помощ е да се бори срещу СЕГ чрез изследване на закланите и на мъртвите животни. Компенсацията на разходите, понесени от земеделските производители, трябва да гарантира, че мерките се прилагат ефективно. Всички мерки се вземат в съответствие с общностното право или са препоръчани от него (44).
(116)
По отношение на четвъртото условие информацията, предоставена от Белгия, посочва финансиране на тестове за СЕГ в размер, вариращ през този период от 111,81 EUR до 63,45 EUR (вж. съображение 56). Тези разходи включват лабораторния анализ, разходите за вземане на проби от ветеринар и стойността на тестовия комплект. Комисията счита, че тези разходи са в съответствие с посочените в точка 11.4.5 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., които наред с другите, посочват като действителни разходи санитарния контрол, тестовете и други мерки за диагностика.
(117)
В заключение помощта, предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г., е съвместима.
5.4.2. Период от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2005 г.: приложимост на точка 21 и следващите от Насоките за ТСE
(118)
В съответствие с точка 23 от Насоките за ТСE Комисията реши да продължи да разрешава помощи, които покриват до 100 % от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, съгласно принципите, изложени в точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. (вж. съображение 114).
(119)
Освен това съгласно Насоките за ТСE трябва да са изпълнени и следните условия:
-
считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителното изследване за СЕГ на говедата, заклани за консумация от човека, помощта, в това число плащанията от Общността, не може на надвишава 40 EUR на тест (вж. точка 24 от Насоките за ТСE),
-
държавната помощ за покриване на разходите за тестове за СЕГ се изплаща на оператора на мястото, където трябва да се вземат проби за тестовете. Ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на помощта се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE).
(120)
Както е посочено в съображения 115 и 116, четирите условия, съдържащи се в Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., са изпълнени.
(121)
Във връзка с условието, отнасящо се до максималния размер от 40 EUR на тест, Комисията отбелязва, че този максимален размер е бил надвишен през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Според информацията, предоставена от Белгия, общата сума на това надвишаване през този период е възлизала на 6 619 810,74 EUR. Считано от 1 юли 2004 г. общите разходи за теста са над 40 EUR (вж. съображение 64). Белгийските власти посочиха, че тези суми включват националните плащания и плащанията от Общността (вж. съображение 58).
(122)
Относно условието, че помощта трябва да се изплаща на оператора на мястото, където се вземат проби за тестовете, и че ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на държавната помощ се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE), Комисията заключи, че това условие е изпълнено.
(123)
Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване, белгийските власти заявиха, че разходите за тестовете за СЕГ се изплащат пряко на лабораториите. Операторите не трябва да плащат никакви лабораторни разходи за тестовете за СЕГ, извършвани на говедата. Тази оценка съответства на това, което беше решено за аналогичната система в Решението N 9/05 и N 10/05 (съображение 95). Както вече бе посочено, единственият разход, прехвърлен върху производителите, е този за възнаграждението за услуга (вж. съображение 93 и следващите), но тази част от финансирането на теста за СЕГ не представлява помощ. Следователно на оператора се предоставя целият размер на помощта.
5.4.3. След 1 януари 2006 г.
(124)
Относно периода след 1 януари 2006 г. Комисията се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, тъй като настоящото решение няма за цел да се връща към помощта, одобрена в посоченото решение.
5.4.4. Заключение
(125)
В заключение, помощта, предоставена за финансирането на тестовете за СЕГ, която надвишава размера от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. и чиято обща сума възлиза на 6 619 810,74 EUR, е несъвместима с вътрешния пазар.
5.5. Възстановяване на предварително финансирания бюджет
(126)
Както бе посочено по-горе, тестовете са били финансирани чрез държавни ресурси за сумата над максимума от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г.
(127)
Белгия реши да извърши възстановяване на тази надплатена сума посредством таксите, събирани за финансирането на AFSCA след 1 януари 2006 г., което първоначално беше разсрочено за период от 15 години, но изоставено по-късно. Според белгийските власти причината за този общ подход е трудността да се осъществи на практика възстановяване поотделно от операторите, тъй като някои от тях са починали или са прекратили дейността си.
(128)
В последващо писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че през периода 2005-2006 г. AFSCA е предприела възстановяване посредством средства на AFSCA.
(129)
Предложената система на възстановяване не съответства обаче на изискванията в областта на възстановяването на неправомерна и несъвместима помощ. В действителност, според съдебната практика възстановяването има за цел да възстанови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на съответната помощ. Целта за възстановяване на предходното състояние е постигната, когато неправомерната и несъвместимата с вътрешния пазар помощ бъде възстановена от получателя и последният загуби предимството, от което се е ползвал на пазара спрямо своите конкуренти, като по този начин се възстанови положението преди изплащането на помощта (45). Помощта, която трябва да се възстанови, включва лихви с подходящ процент, фиксиран от Комисията; лихвата е дължима от датата, на която неправомерната помощ е била на разположение на получателя, до датата на нейното възстановяване (46). В съответствие с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (47) лихвите се изчисляват с натрупване, което в случая не е така. Освен това член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че съответната държава-членка трябва да предприеме всички необходими стъпки за незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията. Възстановяването, както то е предложено и частично осъществено от Белгия, не отговаря на гореизложените изисквания и не може да се счита за възстановяване по смисъла на член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(130)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява помощ.
(131)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Тази помощ е съвместима за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г. Тя е несъвместима за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Несъвместимата част на помощта се състои от сумата, надхвърляща 40 EUR на тест, и се оценява от Белгия на 6 619 810,74 EUR.
(132)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г. Считано от 1 януари 2003 г. помощта е била в обхвата на регламент за освобождаване, но тъй като условията на този регламент за освобождаване не са били изпълнени, помощта е неправомерна.
(133)
Неправомерната и несъвместимата помощ, надвишаваща максимума от 40 EUR на тест, трябва да бъде възстановена, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Мерките, финансирани посредством възнаграждения за услуги, не представляват помощ.
2. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и за периода от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
3. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ, за сумите под 40 EUR на тест. Сумите над 40 EUR на тест са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis.
4. Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г.
Член 2
1. Белгия предприема необходимите мерки за възстановяване от получателите на неправомерната и несъвместимата помощ, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
2. Помощта, която следва да се възстанови, включва лихви, изчислени от датата, на която помощта е била предоставена на получателите, до датата на нейното възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, се извършва незабавно и ефективно.
Белгия осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение Белгия предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
в)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Белгия уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Белгия предава доклад относно вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2011 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 27 päivänä heinäkuuta 2011,
valtiontuesta, jonka Belgia on myöntänyt nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) seulontojen rahoittamiseksi (valtiontuki C 44/08 (ex NN 45/04))
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5457)
(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)
(2011/678/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Komissio tutkinut alustavasti Belgian nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seulontatesteistä, jäljempänä ’BSE-testit’, aiheutuviin kustannuksiin myöntämät tuet vastaanotettuaan asiaa koskevat kantelut tammikuussa ja helmikuussa 2004.
(2)
Näiden kanteluiden johdosta komissio lähetti Belgian viranomaisille 27 päivänä tammikuuta 2004 kirjeen tietojen saamiseksi kyseisestä tukitoimenpiteestä. Samaan aikaan Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle (23 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 28 päivänä tammikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) seulontojen rahoittamiseksi myönnetystä tuesta, joka kirjattiin rekisteriin numerolla N 54/04.
(3)
Belgian viranomaiset toimittivat komissiolle kirjallisia tietoja 6 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja 11 päivänä helmikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla sekä 14 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä ja 19 päivänä toukokuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(4)
Komissio ilmoitti Belgialle 19 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että toimenpide oli siirretty ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 45/04, koska oli käynyt ilmi, että osa tuesta oli jo maksettu.
(5)
Belgian viranomaiset ja komission yksiköt pitivät asiasta epävirallisen kokouksen 1 päivänä syyskuuta 2004.
(6)
Belgian viranomaiset toimittivat lisätietoja 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä ja 20 päivänä syyskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla sekä 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja 22 päivänä helmikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(7)
Komissio ilmoitti 26 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.
(8)
Belgia pyysi 19 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä ja 26 päivänä joulukuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä pidennystä vastaamiselle asetettuun määräaikaan. Pidennys myönnettiin 13 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Belgia toimitti huomautuksensa 25 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä ja 6 päivänä maaliskuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(9)
Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.
(10)
Komissio lähetti Belgialle 17 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisäkysymyksiä Belgian esittämistä huomautuksista. Belgia pyysi 4 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä ja 8 päivänä syyskuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä vastaamiselle asetetun määräajan pidennystä. Belgian vastaus saapui komissioon 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä ja 20 päivänä lokakuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(11)
Belgian viranomaisten ja komission yksiköiden välillä pidettiin kokoukset 2 päivänä lokakuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009.
(12)
Kokousten jälkeen Belgia lähetti komissiolle täydentäviä tietoja 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä ja 16 päivänä joulukuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Koska Belgian kilpailuviranomaisilla oli samanaikaisesti käynnissä mahdollisia laboratorioiden välisiä hintasopimuksia koskeva tutkinta, Belgia pyysi pidennystä sille asetettuihin määräaikoihin 21 päivänä tammikuuta 2010, 29 päivänä syyskuuta 2010 ja 17 päivänä tammikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Komissio suostui näihin määräaikojen pidennyksiin.
(13)
Komissio lähetti 22 päivänä helmikuuta 2011 viimeisen tietopyynnön, johon Belgian viranomaiset vastasivat 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Belgia pyysi komissiota pidentämään vastaamiselle asetettua määräaikaa odottaakseen kilpailuviranomaisten tutkinnan tulosta, ja komissio suostui pidennykseen.
(14)
Belgian viranomaiset vastasivat 19 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä ja 25 päivänä toukokuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
2. KUVAUS
2.1 Taustaa (4)
(15)
Komissio vastaanotti tammikuussa 2004 kantelun kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, joka koskee veronluonteisen maksun käyttöönottoa BSE-testien rahoittamiseksi.
(16)
Kantelun johdosta komission yksiköt pyysivät Belgian viranomaisilta selvitystä. Vastauksessaan selvityspyyntöön Belgian viranomaiset selittivät, että kaikkien yli 30 kuukauden ikäisten nautaeläinten ja kaikkien hätäteurastukseen lähetettyjen yli 24 kuukauden ikäisten nautaeläinten BSE-testaus muuttui Belgiassa pakolliseksi 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien (5). Samalla viranomaiset ilmoittivat toisesta, nautaeläinten TSE-seulontojen rahoittamista koskevasta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, jäljempänä ’TSE-asetus’. Uusi asetusluonnos kirjattiin rekisteriin numerolla N 54/04. Belgian viranomaiset selittivät, että sillä oli tarkoitus muuttaa Belgian vuonna 2001 ilmoittamaa ja 13 päivänä helmikuuta 2002 annetulla komission päätöksellä N 21/02 (6) hyväksyttyä kuninkaallisen asetuksen luonnosta sekä toista asetusluonnosta, josta komission kanssa oli keskusteltu epävirallisesti vuonna 2003. Kumpaakaan ei kuitenkaan ollut saatettu voimaan, ja vuonna 2004 ilmoitetulla uudella asetuksella tehtiin niihin muutoksia.
(17)
Belgian toimittamista tiedoista ilmenee, että BSE-testien kustannukset (eli näytteenotto- ja analyysikulut) maksettiin 1 päivästä tammikuuta 2001 (7) lähtien valtionkassasta. Bureau d'Intervention et de Restitution belge (Belgian interventio- ja tukivirasto, jäljempänä ’BIRB’, ennakkorahoitti näiden testien kustannuksia 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen siihen asti, kunnes niiden rahoitusjärjestelyistä tehtiin lopullinen poliittinen päätös.
(18)
Komission yksiköt esittivät ilmoitetusta asetusluonnoksesta (N 54/04) joitakin huomautuksia. Belgian viranomaiset vastasivat huomautuksiin toimittamalla toukokuussa 2004 uuden kuninkaallisen asetuksen luonnoksen. Sen tavoitteena oli ottaa käyttöön korvausjärjestelmä, jossa kullekin 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien teurastettavaksi tuodulle nautaeläimelle tehdystä BSE-pikatestistä maksetaan 10,70 euron korvaus. Samassa yhteydessä Belgian viranomaiset mainitsivat, että vuonna 2002 tehdyt ja ennakkorahoitetut testit oli rahoitettu kokonaisuudessaan epäsuorilla valtiontuilla eli veronluonteisilla maksuilla. Lisäksi Belgian viranomaiset selittivät, että 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien veronluonteisilla maksuilla oli rahoitettu vain tuen sallittu enimmäismäärä, joka on 40 euroa testiä kohden. Belgian viranomaiset toimittivat komissiolle yksityiskohtaisia taulukoita, joissa eriteltiin BSE-testien kustannukset vuodesta 2003 lähtien, sekä ennakkoarvion testien rahoittamisesta veronluonteisilla maksuilla ja korvauksilla. Belgian viranomaiset kertoivat, että rahoitusjärjestelmä oli määrä panna täytäntöön korvausten osalta 1 päivänä heinäkuuta 2004 ja veronluonteisten maksujen osalta 1 päivänä tammikuuta 2005.
(19)
Koska Belgian ilmoittamasta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta ilmeni, että tukia oli jo myönnetty ja että veronluonteisia maksuja oli peritty 1 päivästä tammikuuta 2002 lähtien, toimenpide rekisteröitiin 19 päivänä heinäkuuta 2004 ilmoittamattomaksi tueksi numerolla NN 45/04. Belgia peruutti numerolla N 54/04 rekisteröidyn ilmoituksensa.
(20)
Belgian vuonna 2004 toimittamista tiedoista ilmenee, että yleisenä tavoitteena oli myöntää testeihin ennakkorahoitus, joka maksettaisiin myöhemmin takaisin niin, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettäisiin ennakkorahoituksen hyvittämiseen.
(21)
Belgian viranomaiset ilmoittivat 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä uudesta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, jolla jatkettiin 10,70 euron korvauksen perimistä testattua nautaeläintä kohden. Tässä uudessa asetusluonnoksessa mainittu summa oli määrä osoittaa kokonaisuudessaan asetuksen voimaantulon jälkeen teurastettavien nautaeläinten BSE-testauksen rahoittamiseen. Niiden kustannusten hyvityksistä, jotka ylittivät 24 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa TSE-testien, kuolleiden eläinten ja teurasjätteiden vuoksi myönnettäviä valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (8), jäljempänä ’TSE-suuntaviivat’, sallitun tuen enimmäismäärän (40 euroa) ja joita oli ennakkorahoitettu 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen, esitettäisiin komission hyväksyttäväksi toinen asetusluonnos, jossa säädettäisiin tämän ennakkorahoituksen hyvittämisestä. Asetus hyväksyttiin 15 päivänä lokakuuta 2004 (9), ja se tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 2004.
(22)
Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan se osa ennakkorahoitetuista kustannuksista, joka ylitti tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden tammikuun 1 päivän 2003 (10) ja kesäkuun 30 päivän 2004 välisenä aikana, oli yhteensä 15 237 646 euroa. Belgian viranomaisten mukaan 40 euron enimmäismäärä ei enää ylittynyt 30 päivän kesäkuuta 2004 jälkeen (11).
(23)
Samassa 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä Belgian viranomaiset toimittivat kaksi EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 (12) 19 artiklassa tarkoitettua tiivistelmää.
(24)
Tiivistelmissä mainituille kahdelle tukitoimenpiteelle oli myönnetty vapautukset ilmoitusvelvollisuudesta numeroilla XA 53/04 ja XA 54/04. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 19 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa todetaan, numerolla XA 53/04 ilmoitusvelvollisuudesta vapautettu toimenpide koski BSE-testien ennakkorahoitusta (13) tuella, joka on enintään 40 euroa testiä kohden, ja se pantiin täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2003. Tämän toimenpiteen oikeusperustana oli vuoden 2003 yleisestä menotalousarviosta 27 päivänä joulukuuta 2002 annettu laki. Numerolla XA 54/04 vapautetussa toimenpiteessä tuen enimmäismääräksi oli määritetty 33,38 euroa testiä kohden, ja se pantiin täytäntöön 15 päivänä lokakuuta 2004. Tämän tukitoimenpiteen voimassaolo jatkuu toistaiseksi. Sen oikeusperusta on vuoden 2004 yleisestä menotalousarviosta 27 päivänä joulukuuta 2003 annettu laki.
(25)
Samassa 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä ja vastauksena komission yksiköiden esittämiin kysymyksiin Belgian viranomaiset selittivät, että testejä suorittamaan valittujen laboratorioiden on täytettävä erittäin tarkat vaatimukset.
(26)
Pian 14 päivänä toukokuuta 2004 ja 16 päivänä syyskuuta 2004 päivättyjen kirjeiden jälkeen Belgian viranomaiset ilmoittivat kaksi kuninkaallisen asetuksen luonnosta, jotka koskivat liittovaltion elintarviketurvallisuusviraston, jäljempänä ’FAVV’, toiminnan rahoittamiseen liittyviä toimenpiteitä. Toimenpiteiden tavoitteena oli alkaa periä maksuosuuksia ja korvauksia FAVV:n toimintakustannusten kattamiseksi. Niistä tehtiin 9 päivänä marraskuuta 2005 valtiontukipäätös C(2005)4203, joka koski toimenpiteitä N 9/05 ja N 10/05, jäljempänä ’tukia N 9/05 ja N 10/05 koskeva päätös’, ja joka mainitaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Nämä toimenpiteet hyväksyttiin FAVV:n rahoittamisesta 9 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain 4 §:ssä tarkoitetuista maksuosuuksista 10 päivänä marraskuuta 2005 annetulla kuninkaallisella asetuksella (14) sekä FAVV:n rahoittamisesta 9 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain 5 §:ssä tarkoitetuista korvauksista 10 päivänä marraskuuta 2005 annetulla kuninkaallisella asetuksella (15). Molemmat tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006. Maksuosuuksia koskevalla kuninkaallisella asetuksella kumotaan johdanto-osan 21 kappaleessa mainittu 15 päivänä lokakuuta 2004 annettu kuninkaallinen asetus.
(27)
Tarkemmin sanottuna korvauksia koskevassa kuninkaallisessa asetuksessa velvoitetaan teurastamot maksamaan 10,70 euron korvaus kutakin testattua nauta- tai kavioeläintä kohti. Maksuosuuksia koskevassa kuninkaallisessa asetuksessa puolestaan määrätään osa BSE-testien kustannuksista rahoitettavaksi toimialoilta pidätettävillä maksuosuuksilla. BSE-testistä aiheutuu kustannuksia yhteensä 44,08 euroa, joista 12 euroa muodostuu näytteenottokuluista (joista 10,70 euroa katetaan teurastamoilta perittävillä korvauksilla korvauksia koskevan asetuksen mukaisesti ja loput 1,30 euroa maksuosuuksilla). Loput 32,08 euroa rahoitetaan maksuosuuksilla, joiden osuuden FAVV tilittää suoraan laboratorioille. Tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että FAVV:n toiminnan rahoittaminen korvauksilla ja yleisten satunnaistarkastusten rahoittaminen kertamaksuilla eivät ole valtiontukea ja että BSE-testien osittainen rahoittaminen maksuosuuksilla samoin kuin muiden tuotantoon/kaupan pitämiseen liittyvien testien/tarkastusten rahoittaminen on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.
(28)
Komissio lähetti joulukuussa 2006 Belgialle lisäkysymyksiä toimenpiteestä NN 45/04. Kysymykset koskivat erityisesti ennakkorahoituksesta 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien maksettuja hyvityksiä.
(29)
Belgian viranomaiset ilmoittivat 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä vastauksessaan, että tarkoituksena oli hyvittää kaikki BSE-analyyseista aiheutuneet menot jakamalla hyvitykset 15 vuodelle. Käytännössä kustannukset korvattaisiin yhteisvastuullisella takaisinperintäjärjestelmällä FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi perustetun uuden järjestelmän avulla. Kukin toimija velvoitetaan suorittamaan 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien FAVV:lle maksuosuuksia, joiden tuotosta osa käytetään aikaisempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen. Järjestelmään osallistuvat tasapuolisesti kaikki Belgiassa toimivat, kyseisenä ajanjaksona nautaeläimiä pitäneet tuottajat.
2.2 TSE-asetusluonnosta koskevien kantelujen sisältö
(30)
TSE-asetusluonnoksesta tehtyjen kantelujen mukaan TSE-maksuosuus koskee kaikkia Belgian teurastamoissa teurastettuja eläimiä eli se pidätetään myös tuontieläimistä. Eräs kantelija väittää, että merkittävä prosenttiosuus Belgian teurastamoissa teurastetuista eläimistä on peräisin toisista jäsenvaltioista. Kantelijoiden mukaan maksut ovat tuontieläimiä syrjiviä, koska niistä kertyvää tuottoa käytetään ainoastaan belgialaisten nautaeläinten BSE-testeistä aiheutuneiden kustannusten hyvittämiseen.
2.3 Komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä esittämät epäilyt
(31)
Aluksi on tarpeen täsmentää, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen koskee ainoastaan nautaeläinten TSE-seulontojen rahoittamiseksi 1 päivästä tammikuuta 2001 alkaen Belgiassa maksettua tukea ja tämän tuen rahoitusjärjestelyjä, mutta ei tukia, jotka on komission päätöksellä todettu sisämarkkinoille soveltuviksi. Tarkemmin sanottuna tässä päätöksessä ei arvioida, ovatko tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä tarkoitetut toimenpiteet (maksuosuudet ja korvaukset FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi) tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden valtiontukisääntöjen mukaisia. Tämä päätös koskee yksinomaan BSE-testien rahoittamiseksi vuosina 2001-2006 myönnettyjä tukia ja niiden rahoitusjärjestelyjä, koska BSE-testien kustannukset katettiin kyseisenä ajanjaksona ennakkorahoituksella, joka on määrä maksaa takaisin usealle vuodelle jakautuvilla hyvityksillä.
(32)
Selvyyden vuoksi on tarpeen huomauttaa korvauksien ja maksuosuuksien käsitteellisestä erosta: korvaukset ovat maksuja, joilla katetaan tarjotun palvelun kustannukset. Tässä tapauksessa korvaus on 10,70 euroa, ja sitä on peritty 1 päivästä joulukuuta 2004 lähtien ensin TSE-asetuksen ja sittemmin FAVV:n toiminnan rahoittamisesta annetun kuninkaallisen asetuksen perusteella. Maksuosuudet perustuvat 10 päivänä marraskuuta 2005 annettuun kuninkaalliseen asetukseen, ja FAVV pidättää ne Belgian alueella sijaitsevilta tuottajilta, jotka jakautuvat seitsemään toimialaan (ks. tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 29 kappale).
(33)
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että Belgiassa BSE-testien kustannusten kattamiseksi myönnetyt tuet on rahoitettu tuilla ja sellaisella veronluonteisten maksujen järjestelmällä, joka muodostuu sekä korvauksista että maksuosuuksista. Osa näistä korvauksista ja maksuosuuksista saaduista tuotoista on käytetty testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen.
(34)
Komissio pani merkille useita ongelmia ja totesi, ettei sillä ole käytettävissään riittävästi tietoja lopullisen arvioinnin tekemiseen kyseisistä toimenpiteistä. Ensinnäkin oli hämärää, myönnettiinkö toimenpiteellä etua palvelujen saajille. Ei nimittäin ollut selvää, kattoivatko BSE-testeistä perittävät korvaukset sen osan testien kustannuksista, jota ei voitu pitää sisämarkkinoille soveltuvana valtiontukena. Testien kustannusten tarkasta määrästä ei ollut tietoa sen paremmin kuin siitäkään, kuinka saataisiin lisärahoitusta, jos korvaukset eivät riittäisi kattamaan BSE-testien kokonaiskustannuksia. Ei myöskään ollut varmaa, tarjosiko FAVV palvelujaan markkinahintoja vastaavilla edellytyksillä, sillä Belgian viranomaiset eivät olleet osoittaneet selvästi, että laboratoriot oli valittu avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä.
(35)
Myös tukien maksujärjestely oli epäselvä, sillä etenkään tuensaajia ja maksuvelvollisia ei ollut määritetty täsmällisesti, ja BSE-testien kustannusten ennakkorahoituksen hyvitysjärjestely vaikutti sekavalta. Komissio esitti Belgialle lisäkysymyksiä, jotka koskivat edellytyksiä veronluonteisten maksujen toteamiseksi valtiontukisääntöjen mukaisiksi ja erityisesti edellytystä tuontituotteiden vapauttamisesta veronluonteisista maksuista, voidakseen selvittää, koskiko maksuilla rahoitettava toimenpide vientituotteita ja vaikuttivatko maksut lopullisten tuotteiden hintaan, koska vapailla markkinoilla hinta tavallisesti määräytyy tarjonnan ja kysynnän vaihtelujen mukaan.
3. BELGIAN HUOMAUTUKSET
(36)
Huomautukset, joissa Belgia vastasi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta koskevassa komission päätöksessä esitettyihin epäilyihin, saapuivat komissioon 27 päivänä helmikuuta 2009. Ne voidaan tiivistää seuraavasti:
3.1 BSE-testien rahoittamisen luokitteleminen valtiontueksi
(37)
Ensinnäkin Belgia katsoo, ettei komissio voi luokitella BSE-testien rahoittamista valtiontueksi, koska testit ovat pakollisia. Belgia väittää, että jäsenvaltiot velvoitetaan tekemään BSE-testejä tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 999/2001 (16) kansanterveyden suojelemiseksi. Väitteensä tueksi Belgia lainaa kahta yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota (17), joissa katsotaan, että kansanterveyden suojelemiseksi toimitettuja tarkastuksia ei voida pitää sellaisena palveluna, joka oikeuttaa kantamaan vastasuoritukseksi maksun, ja että viranomaisen on vastattava itse tällaisten tarkastusten kustannuksista. Belgia tosin myöntää, että kyseiset tuomiot koskevat tavaroiden vapaata liikkuvuutta eivätkä valtiontukia, mutta katsoo, että samaa päättelyä voidaan soveltaa myös valtiontukiasioissa.
(38)
Lisäksi Belgia toteaa, että koska asetuksessa (EY) N:o 999/2001 ei velvoiteta siirtämään tarkastusten kustannuksia yritysten maksettaviksi, kukin jäsenvaltio voi päättää soveltaa BSE-testien rahoittamisessa ”normaalia” järjestelmää. Sitä, onko valtiontuki valikoiva, on siten arvioitava tähän Belgian normaaliin järjestelmään verraten (18). Kyseessä voi siis olla valtiontuki vain, jos tietyt toimialat tai yritykset ovat saaneet Belgian valitsemaan normaaliin järjestelmään verrattuna edullisempaa kohtelua. Belgian mukaan komissio näyttää katsovan, että kustannukset kuuluvat pääsääntöisesti tuottajien maksettavaksi, mutta asiaan sovellettavassa lainsäädännössä ei kuitenkaan sitä edellytetä. Vaikka on totta, että BSE-testien rahoitusjärjestelyjen erot voivat johtaa kilpailun vääristymiseen, tämä vaara pitäisi Belgian mukaan ratkaista yhdentämällä lainsäädäntöjä (19), mutta se ei ole valtiontukiin liittyvä ongelma. Belgia viittaa myös asiassa GEMO annettuun tuomioon (20) mutta katsoo, ettei tämä tuomio vaikuta mitenkään sen tässä tapauksessa omaksumaan lähestymistapaan. Belgia toistaa 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että se kiistää muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä valtiontuista esitetyn luonnehdinnan. Yhteistyön nimissä Belgia on kuitenkin päättänyt vastata komission päättelyyn selventääkseen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjä näkökohtia.
3.2 Korvauksen luokittelu valtiontueksi
(39)
Belgia katsoo, että 10,70 euron korvausta testattua nautaeläintä kohden ei voida pitää valtiontukena.
(40)
Belgian mukaan kyseessä voi olla valtiontuki vain, jos toimenpiteellä myönnetään taloudellista etua yhdelle tai usealle yritykselle. Korvaus voi tuottaa etua ainoastaan, jos saatu taloudellinen hyöty on maksettua korvausta suurempi. Vaikka viranomaiset rahoittavat osan BSE-testien kustannuksista, maataloustuottajan saama lopullinen etu vastaa testistä aiheutuvia kustannuksia vähennettynä testistä maksetulla korvauksella.
(41)
Belgia menee päättelyssään vielä pidemmälle väittämällä, että mikäli tuet peritään takaisin, tuottajan maksettavaksi tuleva kokonaissumma itse asiassa kasvaa. Jos nimittäin testin kustannukset on maksettava kokonaisuudessaan takaisin, kustannuksiin olisi lisättävä myös tämä tuottajien jo kertaalleen maksama korvaus.
(42)
Belgia korostaa, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kyseessä voi olla valtiontuki vain, jos maksuista saatava tuotto käytetään valikoivasti tietyn taloudellisten toimijoiden ryhmän hyväksi ja jos siitä ei aiheudu yhtäläistä etua kaikille maksuja suorittaneille (21). Tässä tapauksessa korvausta, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden, peritään naudanlihan tuotantoon osallistuvilta taloudellisilta toimijoilta. Toimijat eivät saa testiin käyttämistään 10,70 eurosta minkäänlaista taloudellista etua, eikä korvausta näin ollen voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena.
(43)
Belgian mukaan komissio soveltaa tätä samaa päättelyä tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään. Belgia huomauttaa, että kyseisessä päätöksessä 10,70 euron korvausta ei luokitella valtiontueksi (ks. päätöksen johdanto-osan 98 kappale). Samanlaisia perusteluja käytetään tukea N 21/02 koskevassa päätöksessä, jossa sitä osaa BSE-testien kustannuksista, joka rahoitettiin toimialalta pidätetyillä maksuilla, ei pidetty valtiontukena.
(44)
Belgian viranomaiset ilmoittivat 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että korvaus peritään tuottajilta ja että se koskee osaa BSE-testien taloudellisista kustannuksista. Vastauksessaan komission kysymykseen siitä, vastaako korvauksen määrä laboratorioiden tarjoamien palvelujen tosiasiallisia taloudellisia kustannuksia, Belgia toteaa korvauksen kattavan vain osan BSE-testien kustannuksista, kuten tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan. Kyseisen komission päätöksen johdanto-osan 61-66 kappaleessa esitetty päätelmä, jonka mukaan korvauksen määrä vastaisi tarjottujen palvelujen kustannuksia, koski aivan muita palveluja kuin BSE-testausta. Belgia toistaa, että BSE-testien osalta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan, että BSE-testien muodossa tarjotut palvelut ovat valtiontukea mutta korvauksen osuus (10,70 euroa) ei ole, joten se on vähennettävä testien kustannuksista.
3.3 Liiallisten korvausten välttäminen ja testien markkinahinnan mukainen hinnoittelu
(45)
Belgia viittaa vuosiksi 2007-2013 annettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukia koskevien suuntaviivojen (22), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2007-2013’, 132 kohtaan, jonka mukaan 40 euroa testiä kohden on ”nykyisin edullisimmaksi arvioitu hinta yhteisössä”. FAVV:n heinäkuusta 2005 lähtien määrittämät hinnat jäävät alle 40 euron. Belgian viranomaisten mukaan tämä todistaa, että Belgiassa käytetyt hinnat vastaavat markkinahintoja. Komissio myöntää tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään, että laboratoriot on valittu avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä menettelyssä ja ettei palveluntarjoajien (eli laboratorioiden) voida katsoa saaneen valtiontukea. Tilanne ei sittemmin ole muuttunut. Lisäksi Belgian kilpailuviranomaisilla on parhaillaan käynnissä tutkinta, joka koskee mahdollisia hintasopimuksia BSE-testauksiin osallistuvien laboratorioiden välillä. Belgian viranomaisten mukaan tämä osoittaa selvästi, etteivät ne missään tapauksessa halua maksaa laboratorioille liiallista korvausta. Belgian viranomaiset toteavat 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että laboratorioiden mahdollisten hintasopimusten tutkinta jatkuu edelleen ja että se on määrä saattaa päätökseen vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä.
3.4 Maksujen periminen viennistä ja tuonnista
(46)
Belgian viranomaiset väittävät, että maksuosuuksia ja korvauksia ei ole koskaan sovellettu tuontiin ja vientiin. Maksuosuuksia pidätetään ainoastaan Belgiaan sijoittautuneilta yrittäjiltä, ja 10,70 euron korvaus on maksettava vain Belgiassa teurastetuista yli 30 kuukauden ikäisistä nautaeläimistä.
(47)
Belgia korostaa, että komissio on jo tutkinut nämä toimenpiteet tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään ja todennut, että maksuosuudet eivät ole tuonti- tai vientituotteita syrjiviä eivätkä perussopimuksen määräysten vastaisia.
3.5 Sellaisen järjestelyn puuttuminen, jolla teurastamot siirtäisivät korvauksen tuottajien tai muiden markkinatoimijoiden maksettavaksi
(48)
Belgian viranomaiset toteavat, että teurastamot siirtävät korvauksista aiheutuvat kustannukset asiakkaidensa maksettavaksi siihen tapaan kuin yritykset tavanomaisestikin siirtävät kuluja asiakkaille. Kustannusten siirtäminen kuuluu toisin sanoen tavanomaisiin markkinamekanismeihin. Korvauksen kirjaaminen erillisenä eränä tuottajille lähetettäviin laskuihin on sekin tavanomainen käytäntö. Tältä osin Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 93 ja 95 kappaleeseen, joissa katsotaan suuntaviivojen 25 kohdassa määriteltyjen edellytysten täyttyvän.
3.6 Tuensaajien luokittelu pieniksi ja keskisuuriksi yrityksiksi, jäljempänä ’pk-yritykset’
(49)
Belgia toteaa, että Belgiassa kaikki maataloustuottajat voidaan luokitella pk-yrityksiksi seuraavien edellytysten perusteella: niiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, niiden vuotuinen liikevaihto on enintään 40 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma enintään 27 miljoonaa euroa, ja muiden, pk-yritykseksi luokittelemattomien yritysten omistusosuus niistä on alle 25 prosenttia.
3.7 Huomautukset tukien soveltuvuudesta sisämarkkinoille muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittuina kolmena ajanjaksona (vuosina 2001-2003, vuosina 2003-2007 ja vuodesta 2007 eteenpäin)
(50)
Belgia ei esitä erityisiä huomautuksia 1 päivän tammikuuta 2001 ja 1 päivän tammikuuta 2003 välisestä ajanjaksosta, koska komissio toteaa itsekin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa, että tuet ovat todennäköisesti sisämarkkinoille soveltuvia. Belgia kuitenkin väittää, ettei tuen osuus ole ylittänyt 100:aa prosenttia kustannuksista, ja on valmis tarvittaessa toimittamaan asiasta lisätietoja.
(51)
Belgia kuitenkin huomauttaa toimittavansa nämä tiedot ainoastaan toissijaisesti, sillä se katsoo lähtökohtaisesti, ettei tässä tapauksessa ole kyse valtiontuesta ja että Belgian asia on päättää, kuinka BSE-testit rahoitetaan.
(52)
Keskimmäisen, 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän tammikuuta 2007 välisen ajanjakson osalta Belgia toteaa, että sellaista tukea, joka olisi ylittänyt 100 prosenttia testin kustannuksista, ei ole maksettu. Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa tämä kysymys on jo selvitetty.
(53)
Siltä osin kuin kyse on 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeisestä ajanjaksosta, Belgia väittää, ettei tuki ole voinut ylittää 40:tä euroa, koska testien kustannukset jäivät alle 40 euron.
(54)
Huomautustensa liitteenä Belgia toimittaa yksityiskohtaisen selvityksen, jossa BSE-testien rahoituksen yhteydessä toteutetut toimenpiteet esitetään aikajärjestyksessä. Koska suurin osa selvityksen tiedoista sisältyy tässä päätöksessä esitettyyn kuvaukseen, niitä ei esitetä tässä kokonaisuudessaan. Tietyt seikat kerrataan kuitenkin myös jäljempänä.
(55)
BSE-testien rahoittamista koskevat toimenpiteet etenivät seuraavassa järjestyksessä:
-
1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välinen aika: testit rahoitetaan kokonaisuudessaan valtionkassasta
-
1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välinen aika: BIRB ennakkorahoittaa testejä. BIRB:n myöntämä ennakkorahoitus on yhteensä 67 156 527,65 euroa.
-
1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välinen aika: FAVV ennakkorahoittaa testejä
-
1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika: 15 päivänä lokakuuta 2004 annetun kuninkaallisen asetuksen nojalla aletaan periä korvausta, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden. Siihen lisätään FAVV:n rahoitus, jonka se maksaa omista kassavarannoistaan ja sille valtionkassasta varatuilla takaisin maksettavilla ennakoilla
-
1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien: testauksen kustannukset rahoitetaan korvauksella, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden, sekä seitsemältä toimialalta pidätettävillä maksuosuuksilla (23). Osa maksuosuuksien tuotosta käytetään 1 päivästä tammikuuta 2002 lähtien ennakkorahoitettujen BSE-testien kustannusten hyvittämiseen. Korvausta korotetaan indeksin mukaisesti 11,07 euroon 1 päivästä tammikuuta 2008 lähtien.
(56)
BSE-testien hinnat ovat seuraavat:
(euroa)
Ajanjakso
Testin kokonaiskulut (24)
Korvauksen määrä
1.1.2001-31.1.2001
111,81
/
1.2.2001-31.3.2001
89,50
/
1.4.2001-31.12.2001
64,71
/
1.1.2002-15.3.2002
64,74
/
16.3.2002-31.12.2003
63,45
/
1.1.2004-15.1.2004
63,42
/
16.1.2004-30.6.2004
53,88
/
1.7.2004-30.11.2004
43,44
/
1.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
1.1.2005-30.6.2005
43,47
10,70
1.7.2005-31.12.2005
38,62
10,70
1.1.2006-30.9.2006
40,35
10,70
1.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
1.1.2007-31.12.2007
39,35
10,70
1.1.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Vastaukset komission esittämiin lisäkysymyksiin
(57)
Belgia esittää 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään useita täsmennyksiä vastaukseksi komission 24 päivänä heinäkuuta 2009 Belgian huomautuksista esittämiin kysymyksiin. Ensinnäkin Belgia toistaa kantansa, jonka mukaan jäsenvaltiolla ei ole velvollisuutta siirtää BSE-testien kustannuksia taloudellisten toimijoiden maksettavaksi. Koska viranomaisten pakollisten tarkastusten kustannukset liittyvät kansanterveyden suojeluun, niitä ei voida pitää vastasuorituksena tarjotusta palvelusta eikä siirtää taloudellisten toimijoiden maksettaviksi. Yhteistyön nimissä Belgia on kuitenkin päättänyt vastata komission kysymyksiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn päättelyn mukaisesti.
(58)
Siltä osin kuin on kyse yhteisön rahoitusosuudesta, Belgia vahvistaa sisällyttäneensä sitä koskevat tiedot aiemmin toimittamiinsa lukuihin.
(59)
Edelleen Belgia huomauttaa, että 30 päivän kesäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä ajanjaksona kustannukset rahoitti FAVV käytettävissään olevista rahoituslähteistä, jotka sille oli siirretty organisaatioilta, joihin se oli aiemmin kuulunut. Tänä ajanjaksona ei peritty lainkaan veronluonteisia maksuja.
(60)
Komissio esitti joitakin kysymyksiä kahden Belgian huomautuksissa mainitun summan (15 237 646 euroa ja 67 156 527,65 euroa) välisestä suhteesta (ks. johdanto-osan 55 kappale). Belgia vastasi, että huomautuksissa mainitut 15 237 646 euroa sisältyvät kokonaisuudessaan 67 156 527,65 euron summaan. Lisäksi Belgian viranomaiset lupasivat tehdä laskelmia tarkistaakseen, että summa on varmasti oikea.
(61)
Korvausten osalta Belgia huomauttaa, että ne veloitettiin maataloustuottajilta ja että ne eivät voineet olla valtiontukea. Tältä osin Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa todetaan, että 44,08 euron kokonaishinnasta vain 33,38 euroa on valtiontukea. Loput 10,70 euroa eivät ole tukea, joten tämä osuus vähennettiin testin hinnasta arvioitaessa, vastaako tuki sallittua enimmäismäärää, joka on 40 euroa testiä kohden.
(62)
Belgia täsmentää vielä, että ainoa ero tarkasteltavana olevan järjestelmän ja komission tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä hyväksymän järjestelmän välillä on korvauksen indeksikorotus 10,70 eurosta 11,07 euroon.
(63)
Belgia esittää 1 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessään korjauksia aiemmin toimittamiinsa testien lukumäärää koskeviin lukuihin. Se selittää, että korjatut luvut korvaavat aikaisemmat, ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaa päätöstä ja sen jälkeen lähetetyissä kirjeissä ilmoitetut luvut.
(64)
Korjaukset johtuvat siitä, että aiemmin huomioon otettu näytteiden lukumäärä oli osoittautunut virheelliseksi. Belgian ensimmäiset laskelmat perustuivat nimittäin teoreettiseen lukuun, joka oli kolme näytettä tunnissa, kun todellisuudessa kentällä otettiin 12 näytettä tunnissa. Testien tuntikohtaisen lukumäärän korottamisen seurauksena näytekohtaiset kustannukset alenivat, mikä puolestaan vaikutti testin kokonaiskustannuksiin, sillä osa testin hinnasta muodostuu tuntipalkkiosta, joka aleni, kun näytteitä otettiin enemmän tuntia kohti. Lisäksi vuosina 2003 ja 2004 teurastettujen eläinten kokonaismäärää tarkistettiin alaspäin verrattuna aikaisemmin toimitettuihin lukuihin. Belgian 1 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessä mainitut, komissiolle toimitetut luvut vuosilta 2003 ja 2004 koskevat ihmisravinnoksi teurastettuja eläimiä.
(euroa)
Vuosi 2003
Laboratoriokulut
Eläinlääkärin tuntipalkkio
Näytteenottokulut
Testaussarjan kulut
Kokonaiskulut
Tuki
40 EUR/testi
tammikuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
helmikuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
maaliskuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
huhtikuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
toukokuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
kesäkuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
heinäkuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
elokuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
syyskuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
lokakuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
marraskuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
joulukuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(euroa)
Vuosi 2004
Laboratoriokulut
Eläinlääkärin tuntipalkkio
Näytteenottokulut
Testaussarjan kulut
Kokonaiskulut
Tuki
40 EUR/testi
1.-15. tammikuuta
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. tammikuuta
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
helmikuu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
maaliskuu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
huhtikuu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
toukokuu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
kesäkuu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
heinäkuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
elokuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
syyskuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
lokakuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
marraskuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
joulukuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Johdanto-osan 64 kappaleessa olevan taulukon perusteella Belgia toteaa, että 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien BSE-testien kokonaiskustannukset jäivät alle 40 euron.
(66)
Tällä perusteella Belgian viranomaiset lähettivät oikaisun myös ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista toimittamaansa taulukkoon, joka esitetään menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 25 kappaleessa. Nämä viimeisimmät luvut eivät ole enää arvioita vaan toteutuneita lukuja. Korjattujen tietojen mukaan ennakkorahoituksen kokonaismäärä ei ollut aiemmin arvioitu 15 237 789,90 euroa vaan 6 619 810,74 euroa.
Ajanjakso
Testin hinta (EUR)
Testien määrä
Yhteensä (EUR)
1.1.2003-
15.1.2004
Epäsuora valtiontuki
40,00
373 550
14 942 015,90
Testin kustannukset 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Yhteensä
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004-
30.6.2004
Epäsuora valtiontuki
40,00
160 551
6 422 043,10
Korvaus
22,02
160 551
860 286,19
Yhteensä
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003-
30.6.2004
Tuen enimmäismäärän (40 EUR) ylittävä ennakkorahoitus yhteensä
6 619 810,74
(67)
Lisäksi Belgia huomauttaa, että jos Belgian kilpailuviranomaisten tutkinnassa ilmenee, että mahdollinen laboratorioiden välinen laiton hintasopimus on johtanut BSE-testeistä veloitettujen hintojen kohoamiseen, se sitoutuu perimään korotuksen takaisin panemalla tarvittaessa vireille oikeudenkäynnin toimivaltaisessa tuomioistuimessa.
(68)
Belgian viranomaiset vakuuttivat 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessään, että 10,70 euron korvaus liittyy yksinomaan niiden tuensaajien maksamiin BSE-testeihin, joille on tosiasiallisesti tarjottu tätä palvelua kyseisenä ajankohtana, eikä korvausten tuottoa käytetä tätä aikaisempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen.
(69)
Samassa 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessä Belgian viranomaiset ilmoittivat BIRB:n ennakkorahoituksen kokonaismääräksi 67 156 527,65 euroa. FAVV on hyvittänyt osan tästä kokonaismäärästä seuraavasti:
Vuosi
FAVV:n hyvitykset
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Ei hyvitystä (hyvitykselle haettiin lykkäystä, joka myönnettiin korkoa vastaan)
2008
194 901 EUR (lykätylle hyvitykselle kertyneet korot)
2008-
Hyvitykset BIRB:lle lopetetaan - 22.12.2008 annettu puitelaki
Hyvittämättä
58 202 323 EUR
(70)
Belgia selittää, että hallitus oli päättänyt lykätä ennakkorahoituksen hyvittämistä BIRB:lle ja että takaisin perityt määrät siirretään siitä syystä ylijäämänä FAVV:lle. Tämä ylijäämä luetaan BSE-testien hyvitykseksi.
(71)
Siltä osin kuin on kyse BSE-testien kustannusten siirtämisestä tuottajien maksettavaksi, Belgia vakuuttaa, ettei sillä ollut käytössä mitään järjestelmää, jossa teurastamot olisi nimenomaisesti velvoitettu laskuttamaan BSE-testien korvaukset tuottajilta, vaan ne toimivat näin luonnostaan. Belgia on toimittanut näytteeksi joitakin laskuja, joista käy selvästi ilmi, että hyvityksen määrä on veloitettu erillisenä eränä. Näytteet ovat teurastamon tuottajalle laatimia ostolaskuja, joissa korvauksen määrä on vähennetty teurastamon eläimestä maksamasta kokonaishinnasta. Belgia toteaa laskujen todistavan, että tuottaja on FAVV:lle hyvitettävien BSE-testien lopullinen maksaja.
(72)
Viimeisessä, 25 päivänä toukokuuta 2011 päivätyssä kirjeessään Belgian viranomaiset väittävät, että tukimääriin voitiin asetuksen soveltamisaikana soveltaa samanaikaisesti sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalous- ja kalastusalalla 6 päivänä lokakuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 (25) tarkoitettua vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää että tuen sisämarkkinoille soveltuvaa enimmäismäärää, joka on 40 euroa testiä kohden.
4. MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(73)
Komissio ei saanut tässä menettelyssä huomautuksia muilta asianomaisilta.
5. ARVIOINTI
5.1 Valtiontuen olemassaolo
(74)
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa Belgia toteaa alustavasti, että koska BSE-testit ovat pakollisia, ne kuuluvat jäsenvaltioiden maksettavaksi, ja ettei missään yhteisön säännöksessä velvoiteta siirtämään tarkastuskustannuksia yrityksille. Maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2007-2013 ja komission tähänastinen käytäntö osoittavat kuitenkin selvästi, että testien eritasoiset kustannukset voivat vääristää kilpailua ja että useimmat jäsenvaltiot myöntävät tukea BSE-testien kustannusten kattamiseksi. Tuen intensiteettiä on siten aiheellista säännellä, jotta rajoitetaan tukien aiheuttamaa kilpailun vääristymistä. TSE-suuntaviivoissa todetaan selvästi, että valtiontukiin liittyy kilpailun vääristymisen riski. Esimerkiksi TSE-suuntaviivojen 24 kohdassa mainitaan, että ”ihmisravinnoksi teurastettavien nautaeläinten pakollisten BSE-testien osalta välitön ja välillinen julkinen tuki saa olla 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen kuitenkin yhteensä enintään 40 euroa testiä kohden, yhteisön tuki mukaan luettuna. Testausvelvollisuus voi perustua yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädäntöön.” TSE-suuntaviivat annettiin jäsenvaltioille, joita pyydettiin toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet ja muuttamaan voimassa olevat valtiontukijärjestelmänsä näiden suuntaviivojen mukaisiksi. Myös maatalouden suuntaviivoihin vuosiksi 2007-2013 sisältyy maininta BSE-testausta koskevasta valtiontuesta (132 f kohta ja sitä seuraavat kohdat). Lisäksi on tärkeää korostaa, etteivät Belgian viranomaiset ole hakeneet muutosta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa osa BSE-testien rahoituksesta luokitellaan valtiontueksi, ja että ne ovat siten implisiittisesti ilmaisseet hyväksyvänsä BSE-testien rahoituksen luokittelun valtiontueksi.
(75)
Edellä esitetyn perusteella sille, että Belgia kyseenalaistaa BSE-testien rahoittamisen luokittelun valtiontueksi testien pakollisuuteen vedoten, ei ole mitään perustetta sovellettavissa säännöksissä, joita on sovellettu jo useita vuosia.
(76)
Näin ollen komissio tutkii kyseiset toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan perusteella. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jollei perussopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(77)
Jotta toimenpide kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, seuraavien neljän edellytyksen on täytyttävä: 1) toimenpide on rahoitettava valtion toimesta tai valtion varoista ja sen on oltava valtion toimenpide, 2) sen on koskettava valikoivasti tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, 3) siihen on sisällyttävä taloudellista etua tuensaajayrityksille ja 4) sillä on oltava vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan ja sen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua.
(78)
Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa näitä neljää edellytystä sovelletaan tarkasteltavana oleviin toimenpiteisiin, jotka voivat olla valtiontukea.
(79)
Kuten johdanto-osan 55 kappaleessa todetaan, BSE-testien kustannusten kattamiseksi on käytetty useita eri rahoitusjärjestelmiä. Tutkittaessa valtion varojen käyttöä koskevaa edellytystä tässä päätöksessä tehdään ero BSE-testien eri rahoitustapojen välillä.
5.1.1 Valtion varojen käyttö
5.1.1.1 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välinen aika
(80)
BSE-testien kustannukset rahoitettiin 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisenä aikana kokonaisuudessaan valtionkassasta. Tässä tapauksessa ei siis ole epäilystäkään siitä, että tuki rahoitettiin valtion varoista.
5.1.1.2 1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välinen aika
(81)
Seuraavana ajanjaksona eli 1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana BIRB ennakkorahoitti testejä siihen asti, kunnes niiden rahoittamiseksi löydettiin rakenteellinen ratkaisu. BIRB on liittovaltion laitos, jolla on oikeushenkilöllisyys. Se muodostettiin entisestä Belgian kansantalous- ja maatalousasioita hoitavasta virastosta (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) ja entisen kiintiöiden ja lisenssien keskusviraston (Office Central des Contingents et Licences, OCCL) maatalousjaostosta. Se on maatalous- ja elinkeinoministeriöön kuuluva puolivaltiollinen elin, joka on luokiteltu ryhmään B. BIRB on yhteisen maatalouspolitiikan mukainen hyväksytty maksajavirasto, jonka toimintaa rahoittaa EMOTR (26). Sille voidaan lisäksi antaa liittovaltion tai aluehallintojen maatalouspolitiikkaan liittyviä tehtäviä. Liittovaltiotason (talousasioista vastaava liittovaltion virasto) talousarviosta on osoitettu BIRB:n käyttöön määräraha sen hallintobudjetin tasapainottamiseksi. Lisäksi BIRB:llä on jonkin verran omia tuloja (joidenkin palkkioiden ja vähäisten sijoitusten tuotoista). Edellä esitetyn perusteella myös BIRB:n välittämää rahoitusta on pidettävä valtion varoista maksettuna tukena.
5.1.1.3 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välinen aika
(82)
1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välisenä aikana testit ennakkorahoitti liittovaltion elintarviketurvallisuusvirasto FAVV. Tuolloin voimassa olleen lainsäädännön (pääasiallisesti 4 päivänä helmikuuta 2000 FAVV:n perustamisesta annetun lain (27) perusteella FAVV:n toimintaa rahoitettiin eri lähteistä saaduilla tuloilla, kuten veronluonteisilla maksuilla, lupamaksuilla ja palkkioilla, hallinnollisten sakkojen tuotolla sekä satunnaisilla tuloilla, lahjoilla ja testamenttilahjoituksilla (28). FAVV on tiettyjen yleistä etua palvelevien yhteisöjen valvonnasta 16 päivänä maaliskuuta 1954 annetussa laissa (29) ryhmään A luokiteltu julkinen laitos, jolla on oikeushenkilöllisyys. Näiden tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että FAVV:n myöntämät tuet ovat valtion varoja ja että niiden osoittamisesta päättää julkinen viranomainen, koska FAVV kuuluu kansanterveyden alalla toimivaltaisen ministeriön alaisuuteen.
5.1.1.4 1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika
(83)
BSE-testit rahoitettiin 1 päivän joulukuuta 2004 (15 päivänä lokakuuta 2004 annetun kuninkaallisen asetuksen voimaantulopäivä) ja 31 päivän joulukuuta 2005 (10 päivänä marraskuuta 2005 annetun kuninkaallisen asetuksen voimaantulopäivä) välisenä aikana korvauksella, joka oli 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden. Tähän lisättiin FAVV:n rahoitus, jonka se maksoi omista kassavarannoistaan ja sen saataville valtionkassasta asetetulla takaisin maksettavalla ennakolla.
(84)
Siinä osassa rahoitusta, jonka FAVV on maksanut omista varoistaan, on kyse valtion varoista (ks. johdanto-osan 82 kappale)
(85)
Korvauksissa puolestaan voi olla kyse valtion varoista, jos osoitetaan, että ne eivät täysin kata sen palvelun tosiasiallisia kustannuksia, joka niillä on tarkoitus korvata. Jos nimittäin korvaus ei vastaa tarjotun palvelun kustannuksia, ylitys katsotaan korvauksen perineen valtion laitoksen käytettävissä oleviksi valtion varoiksi. Sen vuoksi on tärkeää selvittää, onko korvaukset maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista ja perustuvatko ne markkinahintoihin (ks. muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 54 kappale). Tätä kysymystä käsitellään jäljempänä siinä yhteydessä, kun tutkitaan edun käsitettä.
5.1.1.5 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeinen aika
(86)
10 päivänä marraskuuta 2005 annettujen kuninkaallisten asetusten voimaantulon jälkeisen eli 1 päivänä tammikuuta 2006 alkavan ajanjakson osalta on tutkittava, ovatko näissä asetuksissa vahvistetut korvaukset ja maksuosuudet valtion varoja. Tämä kysymys tutkittiin jo tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä. Sen johdanto-osan 44 kappaleessa todetaan yleisesti, että maksuosuudet ovat valtion varoja ja että korvauksissa voi olla kyse valtion varoista, jos ne eivät kata kokonaisuudessaan sen palvelun kustannuksia, joka niillä oli tarkoitus korvata. BSE-testien tapauksessa osa rahoituksesta saatiin korvauksista ja osa maksuosuuksista. Tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä katsotaan, että se osa BSE-testien rahoituksesta, joka tuli korvauksista, ei ole valtiontukea, ja että maksuosuuksista tullut rahoitus on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, tämä päätös ei koske komission päätöksellä hyväksyttyjä tukia, eikä niitä tutkita uudestaan tässä yhteydessä.
(87)
Belgialta virallisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen saatujen tietojen mukaan osa maksuosuuksista saadusta tuotosta käytettiin vuosina 2005 ja 2006 sellaisiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana tehtyjen BSE-testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, jotka ylittivät 40 euroa. Tätä ei kuitenkaan mainita tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä. Osa maksuosuuksista siis käytettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana tehtyjen BSE-testien rahoittamiseen, ja tarkoituksena oli periä maataloustuottajilta kollektiivisesti takaisin se osa pakollisten BSE-testien ennakkorahoituksesta, joka ylitti tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa.
(88)
Se, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettiin testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, ei vaikuta niiden luokitteluun valtion varoiksi tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä.
5.1.2 Valikoivan edun antaminen tietylle yritykselle
(89)
Valikoivan edun olemassaoloa arvioitaessa on tärkeää tehdä ero valtion varoilla, mukaan luettuina maksuosuuksilla, rahoitettujen toimenpiteiden ja korvauksilla rahoitettujen toimenpiteiden välillä.
(90)
Valtion varoilla, mukaan luettuna maksuosuuksilla, rahoitettujen toimenpiteiden osalta komissio on johdonmukaisesti katsonut (30), että jos valtio rahoittaa sellaisten pakollisten tarkastusten kustannukset, jotka liittyvät tuotteiden tuotantoon tai kaupan pitämiseen, rahoitusta on pidettävä yrityksiä hyödyttävänä valikoivana etuna (31). Tällaisella rahoituksella valtio nimittäin alentaa yrityksen talousarviota normaalisti rasittavia maksuja. Edellä esitetystä voidaan päätellä, että sellaiset maataloustuottajat, teurastamot ja muut yritykset, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan tarkastelujakson aikana sovellettavan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita, harjoittavat taloudellista toimintaa ja ovat 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien saaneet valtiontukea BSE-testeihin myönnetyn rahoituksen muodossa.
(91)
Belgian väitteitä (ks. johdanto-osan 37 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) siitä, että BSE-testien rahoittaminen on välttämätöntä kansanterveyden suojeluun liittyvistä syistä ja että on jäsenvaltion asia päättää BSE-testien tavanomaisesta rahoitusjärjestelmästä, ei voida hyväksyä johdanto-osan 74 kappaleessa esitetyistä syistä. Erityisesti valikoivuuden arvioinnin osalta Belgia katsoo, että valikoivuudesta voidaan puhua vain silloin, kun tietyt toimialat tai yritykset ovat saaneet normaaliin järjestelmään verrattuna edullisempaa kohtelua. Se, että eri jäsenvaltiot noudattavat BSE-testien rahoituksessa eri käytäntöjä ja että tämä voi johtaa kilpailun vääristymiseen, ei Belgian mukaan ole valtiontukiin vaan lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseen liittyvä ongelma.
(92)
Tätä väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä. Kuten tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan, valikoivuusedellytys täyttyy, jos etu on varattu ainoastaan tietyille yrityksille tai tietylle toimialalle. Kansallisella tasolla BSE-testien rahoittaminen valtion tuella hyödyttää tässä tapauksessa vain yhtä toimialaa, nimittäin BSE-testattaviksi määrättyjen eläinten kasvattajia. Yhteisön tasolla BSE-testien rahoittaminen valtion toimesta tai valtion varoista antaa näille yrityksille taloudellista etua verrattuna ulkomaisiin kilpailijoihin, joiden pakollisia BSE-testejä ei rahoiteta valtion toimesta tai valtion varoista. TSE-suuntaviivojen 8 ja 9 kohdassa todetaan selvästi, että alaa ollaan yhdenmukaistamassa yhteisön lainsäädännöllä, jossa alan edellytetään vastaavan kustannuksista, mutta yhdenmukaistaminen on hidasta, ja että sen vuoksi komissio on päättänyt selventää ja muuttaa TSE-kustannuksia koskevaa valtiontukipolitiikkaansa. TSE-suuntaviivojen 24 kohdassa puolestaan todetaan, että testausvelvollisuus voi perustua yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädäntöön. Tämä osoittaa selvästi, että yhteisön lainsäädäntöä ei ole yhdenmukaistettu testausvelvollisuuden osalta, jolloin seurauksena voi myös olla jonkin tietyn jäsenvaltion yrityksiä suosiva valikoiva tuki. Toisin sanoen valtion varoilla, kuten maksuosuuksilla, rahoitetut toimenpiteet antavat valikoivaa etua sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrätyistä nautaeläimistä valmistettuja tuotteita, koska ne alentavat tuensaajia normaalisti rasittavia maksuja. Tätä etua ei myönnetä suorina maksuina, vaan BSE-testien kustannuksista vastaavat julkiset viranomaiset, jotka maksavat ne suoraan laboratorioille. Laboratoriot suorittavat testit teurastamojen pyynnöstä ja laskuttavat niiden kustannukset FAVV:lta.
(93)
Korvauksilla rahoitettujen tukitoimenpiteiden osalta on aiheellista tutkia, onko näiden korvausten avulla myönnetty etua. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 61 ja 62 kappale) todetaan, kyseessä on etu vain, jos korvaus on FAVV:n taloudellisille toimijoille tosiasiallisesti tarjoamien palvelujen todellisia kustannuksia pienempi. Lisäksi on selvitettävä, onko korvaukset maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista. Tarkemmin sanottuna kysymys on siitä, onko teurastamoille ja tuottajille, jotka ovat maksaneet korvauksena 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohti 1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivänä joulukuuta 2005 välisenä aikana, myönnetty etua ja onko FAVV tosiasiallisesti tarjonnut niille tätä palvelua.
(94)
Vastineessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Belgian viranomaiset väittävät, että korvaus (10,70 euroa testattua nautaeläintä kohti) oli ainoa rahoituslähde, jota FAVV käytti BSE-testien kustannusten kattamiseen, FAVV:n omia kassavarantoja ja valtionkassasta varattuja takaisin maksettavia ennakkoja lukuun ottamatta. Korvauksen maksamisesta vastasivat teurastamot. Belgian viranomaiset mainitsevat, ettei teurastamoilla ole mitään lakisääteistä velvollisuutta laskuttaa korvauksen määrää asiakkailtaan mutta että teurastamoilla on tapana veloittaa se erillisenä eränä tuottajilta. Belgia on todistanut tämän esittämällä näytteeksi laskuja, joista ilmenee selvästi, että teurastamot laskuttavat korvauksen erikseen tuottajilta. Belgia katsoo, ettei sitä, kuinka teurastamot siirtävät maksamansa korvauksen tuottajien tai mahdollisten muiden palvelun saajien maksettavaksi, ole tarpeen säännellä muodollisesti, koska tämä kustannuserä laskutetaan tuottajilta samaan tapaan kuin muutkin teurastuksesta aiheutuvat kulut.
(95)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 44 kappaleessa esitetty epäilys siitä, että teurastamoilta perittäisiin paljon suurempi maksu kuin muilta palvelun saajilta, on aiheeton, koska Belgian sittemmin toimittamien tietojen perusteella tämän korvauksen määrä laskutetaan tuottajilta.
(96)
Kysymykseen BSE-testien markkinahintaisuudesta Belgia vastaa, että FAVV on heinäkuusta 2005 lähtien veloittanut testeistä alle 40 euroa ja että maatalouden suuntaviivoissa vuosiksi 2007-2013 todetaan, että 40 euroa on nykyisin edullisimmaksi arvioitu hinta yhteisössä. Tämä osoittaa, että tarkastelujakson aikana hinnat olivat Belgiassa samalla tasolla kuin muuallakin EU:ssa. Toiseksi Belgia väittää vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, että nyt tarkasteltavana oleva tilanne on samanlainen kuin tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä tutkittu tilanne ja että kyseisessä päätöksessä todetaan, että palveluntarjoajat on nimetty avoimissa ja syrjimättömissä menettelyissä (ks. tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 82 kappale). Kolmanneksi komissio panee merkille, että Belgia on sitoutunut toteuttamaan kaikki käytettävissään olevat oikeudelliset keinot testeistä liikaa maksetun hinnan takaisin perimiseksi, mikäli Belgian kilpailuviranomaisen tutkinnassa todetaan, että laboratorioiden välillä on laiton hintasopimus, jonka vaikutuksena on ollut testien hintojen kohoaminen. Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoo, ettei korvauksia voida lukea valtion varoiksi, koska FAVV:lle BSE-testeistä suoritetut korvaukset on maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista ja perustuvat markkinahintoihin.
(97)
Näin ollen voidaan tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen mukaisesti todeta, ettei teurastamoille ja tuottajille ole annettu minkäänlaista etua, koska korvaus vastaa maksua korvauksen suorittajalle tarjotusta palvelusta ja koska testin hinta perustuu markkinahintaan. Saman toteamuksen perusteella voidaan katsoa, ettei toimenpidettä ole rahoitettu valtion varoista, koska testin hinta on markkinahinnan mukainen.
5.1.3 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan
(98)
Siltä osin kuin on kyse muista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevista edellytyksistä, toimenpide on omiaan vaikuttamaan Belgian asemaan kyseisillä markkinoilla (32). Koska belgialaiset yritykset toimivat kansainvälisillä markkinoilla, joilla kilpailu on kovaa, toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua (33) ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
5.1.4 Päätelmät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen luonteesta
(99)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen edellä tarkoitetuilla maksuosuuksilla ja muilla valtion varoilla merkitsee valtion varoista myönnettyä etua. Tämä etu vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä ja tiettyjä tuotannonaloja, koska se on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Etu myönnetään sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Näin ollen komissio toteaa näiden tukitoimenpiteiden kuuluvan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Sen sijaan sitä osaa BSE-testien kustannuksista, joka rahoitetaan korvauksilla, ei katsota valtiontueksi, koska maksajat saavat korvausta vastaan markkinahintaan tarjottuja palveluja.
5.2 Tuen sääntöjenvastaisuus
(100)
Belgian viranomaiset jättivät 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien täyttämättä velvollisuutensa ilmoittaa komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa edellytetyllä tavalla BSE-testien rahoittamista koskevista tukitoimenpiteistä. Asetuksen (EY) N:o 1/2004 soveltamisalaan kuuluvat tuet on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta edellyttäen, että ne täyttävät kyseisessä asetuksessa esitetyt edellytykset. Jos tuet eivät täytä kyseisiä edellytyksiä, ne ovat sääntöjenvastaisia.
5.3 Tukien rahoittaminen
(101)
Koska kyseessä on osin veronluonteisilla maksuilla eli maksuosuuksilla rahoitettu valtiontuki, komission on arvioitava tuilla rahoitettu toiminta ja itse tuen rahoitus. Valtiontuen rahoituksen mahdollinen soveltumattomuus sisämarkkinoille nimittäin tekee myös vastaavasta tuesta sisämarkkinoille soveltumattoman, vaikka tuki olisi myönnetty kilpailusääntöjen mukaisesti.
(102)
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan verot eivät kuulu SEUT-sopimuksen valtiontukia koskevien määräysten soveltamisalaan lukuun ottamatta tilannetta, jossa veroilla rahoitetaan tukitoimenpide siten, että ne ovat erottamaton osa kyseistä toimenpidettä (34). Jotta veron tai veron osan voidaan katsoa olevan erottamaton osa tukitoimenpidettä, veron ja tuen välillä on ehdottomasti oltava sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetty varojen käyttötarkoitusta koskeva sitova yhteys, jonka mukaisesti veron tuotto on käytettävä väistämättä tuen rahoittamiseen (35). Mikäli tällainen yhteys on olemassa, veron tuotolla vaikutetaan suoraan tuen suuruuteen (36) ja tämän seurauksena arviointiin tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. (37)
(103)
Sen vuoksi on tutkittava, täyttääkö 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien pidätetty maksuosuus johdanto-osan 102 kappaleessa mainitut edellytykset, ja eroteltava eri ajanjaksoina sovellettavat oikeudelliset välineet. Rahoitettu tukitoimenpide on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta, mutta vapautus ei koske toimenpiteen rahoitusjärjestelyä. Näin ollen on arvioitava myös kyseisen rahoitusjärjestelyn sääntöjenmukaisuus koko tarkastelujakson ajalta.
5.3.1 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika
(104)
Tänä ajanjaksona tuet rahoitettiin FAVV:n ennakkorahoituksella sekä 15 päivänä lokakuuta 2004 annetussa kuninkaallisessa asetuksessa tarkoitetuilla korvauksilla. Jälkimmäisiä ei kuitenkaan tarkastella tässä luvussa, koska ne eivät ole tukea (ks. johdanto-osan 97 kappale). Tältä osin on arvioitava, onko rahoitusjärjestelmä erottamaton osa tukitoimenpidettä. Voimassa olevasta lainsäädännöstä ei voida päätellä, että FAVV:n rahoitustavan ja BSE-testien rahoituksen välillä olisi sitova yhteys ja että veronluonteisen maksun tuotto olisi väistämättä käytettävä tuen rahoittamiseen. FAVV:n perustamisesta 4 päivänä helmikuuta 2000 annetun lain perusteella FAVV:n toimintaa rahoitetaan nimittäin useista eri lähteistä (ks. johdanto-osan 82 kappale). Ei liioin voida sanoa, että veronluonteisen maksun tuotolla vaikutettaisiin suoraan tuen suuruuteen, koska testit rahoitetaan sekä korvauksilla että muilta osin FAVV:n varoilla. Näin ollen FAVV:n rahoittamien tukien määrä vaihtelee testien hinnan mukaan eikä FAVV:lle suoritettujen maksuosuuksien mukaan. Maksuosuuksien tuoton ja ennakkorahoituksen hyvityksen välillä ei siten ole sitovaa yhteyttä.
5.3.2 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeinen aika
(105)
Maksuosuuksia koskevaa kysymystä on 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien säännelty FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi pidätettävistä maksuosuuksista annetulla kuninkaallisella asetuksella. Maksuosuuksiin perustuva rahoitusjärjestelmä tutkittiin jo tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä, jossa todettiin, että tällainen tapa rahoittaa osa BSE-testien kustannuksista ei ole tuonti- tai vientituotteita syrjivä eikä perustamissopimuksen vastainen (38). Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa mainitaan, tämä päätös ei koske aiemmin hyväksyttyjä valtiontukitoimia. Koska Belgia kuitenkin toteaa, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettiin 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien aiempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, komissiolla on oikeus tutkia rahoitusjärjestelmä siltä osin kuin maksuosuuksilla hyvitettiin BSE-testauksen ennakkorahoitusta.
(106)
Belgia väittää, että rahoitusjärjestelmä on säilynyt käytännössä muuttumattomana korvauksen indeksikorotusta lukuun ottamatta. Ainoa siihen tehty muutos oli maksuosuuksien tuoton osoittaminen BSE-kustannusten ennakkorahoituksen hyvittämiseen vuonna 2006.
(107)
Siihen kysymykseen, onko tämä rahoitus erottamaton osa tukitoimenpidettä, on vastattava kieltävästi. Maksuosuuksien tuoton käyttäminen testien ennakkorahoituksen hyvityksiin vuodesta 2006 lähtien ei vaikuttanut mitenkään tuen suuruuteen. Lisäksi Belgian viranomaiset mainitsivat, että ennakkorahoituksen takaisinperinnässä sovelletaan yhteisvastuullista järjestelmää, jossa jokainen toimija maksaa FAVV:lle maksuosuuden, ja osa näiden maksuosuuksien tuotosta osoitetaan BSE-testien ennakkorahoitukseen liittyvien aiempien kustannusten hyvittämiseen. Järjestelmään osallistuvat tasapuolisesti kaikki kyseisen ajanjakson aikana nautaeläimiä pitäneet maataloustoimijat, mutta ne eivät ole sen ainuita osallistujia. Näin ollen komissio katsoo, ettei tuen rahoitus ole erottamaton osa kyseistä tukitoimenpidettä.
5.4 Tukitoimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille
(108)
Kun toimenpide on valtiontukea ja kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on tutkittava, voidaanko sitä pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana.
(109)
Tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen voidaan soveltaa ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, jonka mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(110)
Maatalouden valtiontuesta vuosiksi 2000-2006 annettujen yhteisön suuntaviivojen (39), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2000-2006’, 23.3 kohdan ja valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission tiedonannon (40) mukaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (41) 1 artiklan f kohdassa tarkoitetut sääntöjenvastaiset tuet on arvioitava niiden myöntämisajankohtana voimassa olleiden sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. Komissio hyväksyi TSE-suuntaviivat vuonna 2002. Näitä suuntaviivoja sovellettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana (42). TSE-suuntaviivojen 44 kohdassa todetaan, että tiettyjä, erityisesti BSE-testaukseen liittyviä tapauksia lukuun ottamatta asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki arvioidaan tuen myöntämishetkellä voimassa olleiden sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. Koska tarkasteltavana olevat tuet myönnettiin 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana, ne on siis tutkittava TSE-suuntaviivojen mukaisesti.
(111)
Vuosiksi 2007-2013 annettujen maatalouden suuntaviivojen 194 kohdan c alakohdan mukaan komissio ei enää sovella 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen TSE-suuntaviivoja, paitsi jos kyse on näiden suuntaviivojen 43 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa tarkoitetuista sääntöjenvastaisista tuista.
(112)
Tässä tapauksessa voidaan erottaa kaksi ajanjaksoa sen mukaan, mitä oikeudellisia sääntöjä kulloinkin on sovellettava.
5.4.1 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana sovellettava sääntö: TSE-suuntaviivojen 45 kohdassa tarkoitettujen vuosiksi 2000-2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohta
(113)
TSE-suuntaviivojen 45 kohdan mukaan komissio arvioi ennen näiden suuntaviivojen soveltamisen alkamispäivää (siis ennen 1 päivää tammikuuta 2003) BSE-testien kustannuksiin sääntöjenvastaisesti myönnetyn valtiontuen sovellettavuutta vuosiksi 2000-2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan sekä vuodesta 2001 soveltamansa käytännön mukaisesti, jolloin komissio hyväksyy tällaisen tuen 100 prosenttiin asti.
(114)
Vuosiksi 2000-2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvina voidaan pitää ainoastaan
-
toimenpiteitä, jotka toteutetaan osana yhteisön, jäsenvaltion tai alueen tasolla toteutettavaa asianmukaista ohjelmaa, jonka tarkoituksena on kyseisen taudin ennaltaehkäisy, valvonta tai hävittäminen (11.4.2 kohta);
-
toimenpiteitä, joiden tavoitteet ovat ennalta ehkäiseviä tai korvaavia tai näiden yhdistelmiä (11.4.3 kohta);
-
toimenpiteitä, jotka ovat sekä yhteisön eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevan lainsäädännön tavoitteiden että tällaisessa lainsäädännössä vahvistettujen erityissäännösten mukaisia (11.4.4 kohta);
-
toimenpiteitä, joissa tuen osuus on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (11.4.5 kohta).
Jos tuki myönnetään yhteisön ja/tai jäsenvaltion ja/tai alueellisen tukijärjestelmän mukaisesti, komissio vaatii todisteet siitä, että eri tukijärjestelmien yhdistäminen ei mahdollista liiallisten korvauksien saantia. Jos yhteisön tukea on myönnetty, on annettava asiaa koskevan komission päätöksen päiväys ja viitetiedot.
(115)
Jo muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä katsottiin, että kolme ensimmäistä näistä edellytyksistä täyttyvät (ks. kyseisen päätöksen johdanto-osan 80 kappale). Belgian viranomaiset itsekin vahvistivat tämän lähestymistavan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa. BSE on tarttuva tauti, joka muodostaa uhan ihmisen terveydelle. Se kuuluu eläintauteihin, joiden primääritautipesäkkeen havaitsemisesta jäsenvaltioiden on ilmoitettava suoraan komissiolle ja muille jäsenvaltioille (43). Tukitoimenpiteen tavoitteena on torjua BSE-tautia tarkastamalla teurastetut ja kuolleet eläimet. Maataloustuottajille aiheutuneiden kustannusten korvaamisella pyritään varmistamaan, että toimenpiteet pannaan tosiasiallisesti täytäntöön. Kaikki toimenpiteet on toteutettu yhteisön lainsäädännön vaatimusten tai suositusten mukaisesti (44).
(116)
Siltä osin kuin kyse on neljännestä edellytyksestä, Belgian toimittamien tietojen mukaan tänä ajanjaksona BSE-testin kustannusten kattamiseen myönnettiin tukea 111,81-63,45 euroa (ks. johdanto-osan 56 kappale). Kustannuksiin sisältyvät laboratoriotutkimukset, eläinlääkärin näytteenottopalkkio sekä testaussarja. Komissio katsoo, että ne vastaavat vuosiksi 2000-2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4.5 kohtaa, jonka mukaan tällaisiin kuluihin voivat sisältyä esimerkiksi terveystarkastuksista, testeistä ja muista seulontatoimista aiheutuneet tosiasialliset kustannukset.
(117)
Näin ollen 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana myönnetyt tuet on katsottava sisämarkkinoille soveltuviksi.
5.4.2 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana sovellettavat säännöt: TSE-suuntaviivojen 21 kohta ja sitä seuraavat kohdat
(118)
TSE-suuntaviivojen 23 kohdassa mainitaan, että komissio on päättänyt edelleen hyväksyä valtiontuet enintään 100 prosenttiin asti TSE-testien kustannuksista vuosiksi 2000-2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan periaatteiden mukaisesti (ks. johdanto-osan 114 kappale).
(119)
TSE-suuntaviivoissa edellytetään vielä seuraavien vaatimusten täyttymistä:
-
ihmisravinnoksi teurastettavien nautaeläinten pakollisten BSE-testien osalta välitön ja välillinen julkinen tuki saa olla 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen yhteensä enintään 40 euroa testiä kohden, yhteisön tuki mukaan luettuna (ks. TSE-suuntaviivojen 24 kohta);
-
BSE-kustannuksiin myönnettävä valtiontuki on maksettava toimijalle, jonka tiloissa testinäytteet otetaan. Tuen saa kuitenkin maksaa toimijan asemesta laboratorioille, jos voidaan asianmukaisesti osoittaa, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle (TSE-suuntaviivojen 25 kohta).
(120)
Kuten johdanto-osan 115 ja 116 kappaleessa todetaan, kaikki neljä vuosiksi 2000-2006 annetuissa maatalouden suuntaviivoissa esitettyä edellytystä täyttyvät.
(121)
Tuen enimmäismäärää (40 euroa testiä kohden) koskevan edellytyksen osalta komissio toteaa, että tämä enimmäismäärä ylitettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana. Belgian toimittamien tietojen perusteella ylityksen kokonaismäärä oli kyseisellä ajanjaksolla 6 619 810,74 euroa. Testin kokonaiskustannukset jäivät alle 40 euron vasta 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien (ks. johdanto-osan 64 kappale). Belgian viranomaisten mukaan näihin määriin sisältyvät sekä kansallinen rahoitus että yhteisön tuki (ks. johdanto-osan 58 kappale).
(122)
Komissio katsoo toimenpiteen täyttävän myös sen edellytyksen, jonka mukaan valtiontuki on maksettava toimijalle, jonka tiloissa testinäytteet otetaan, ja jonka mukaan tuen saa maksaa laboratorioille, jos voidaan osoittaa, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle (TSE-suuntaviivojen 25 kohta).
(123)
Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, Belgian viranomaiset ilmoittivat, että BSE-testien kulut tilitetään suoraan laboratorioille. Toimijoiden ei tarvitse maksaa nautaeläimille tehdyistä BSE-testeistä lainkaan laboratoriokuluja. Tämä päätelmä vastaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 95 kappaleessa samanlaisesta järjestelmästä esitettyä päätelmää. Kuten edellä osoitettiin, ainoa tuottajille siirretty kustannus on testistä perittävä korvaus (ks. johdanto-osan 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), mutta tätä osaa BSE-testien rahoituksesta ei lueta valtiontueksi. Näin ollen on todettava, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle.
5.4.3 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeinen aika
(124)
Komissio viittaa 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeisen ajan osalta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, koska tässä päätöksessä ei enää ole tarkoitus puuttua aiemmassa päätöksessä hyväksyttyihin tukiin.
5.4.4 Päätelmä
(125)
BSE-testien rahoittamiseksi 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana myönnetyt tuet, jotka ylittävät tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden ja joiden kokonaismäärä on 6 619 810,74 euroa, eivät sovellu sisämarkkinoille.
5.5 Ennakkorahoituksen hyvittäminen
(126)
Kuten edellä mainittiin, 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana testejä rahoitettiin valtion varoista yli tuen sallitun enimmäismäärän, joka on 40 euroa testiä kohden.
(127)
Belgia päätti 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien hyvittää tuen enimmäismäärän ylittävän osan FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi pidätettyjen maksuosuuksien tuotolla ja jakaa hyvitykset 15 vuodelle, mutta luopui sittemmin hankkeesta. Tätä kollektiivista lähestymistapaa Belgian viranomaiset perustelivat sillä, että toimijakohtaista takaisinperintää oli käytännössä vaikea järjestää, koska tietyt toimijat olivat jo kuolleet tai lopettaneet toimintansa.
(128)
Myöhemmässä 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessään Belgian viranomaiset ilmoittivat, että FAVV oli maksanut hyvityksiä omista varoistaan vuosina 2005-2006.
(129)
Tällainen hyvitysjärjestelmä ei kuitenkaan täytä sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperintää koskevia vaatimuksia. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan takaisinperinnän tarkoituksena on nimittäin palauttaa tilanne, joka vallitsi markkinoilla ennen tuen myöntämistä. Tämä tavoite saavutetaan, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen ja menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun, ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (45). Takaisin perittävään tukeen lisätään korko, jonka suuruuden komissio vahvistaa. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti (46). Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (47) mukaan tukeen lisättävälle korolle on laskettava korkoa, mitä tässä tapauksessa ei ole tehty. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään, että jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotka mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon. Belgian ehdottama ja osittain täytäntöönpanema takaisinperintä ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, eikä tukea voida katsoa asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa tarkoitetulla tavalla takaisin perityksi.
6. PÄÄTELMÄT
(130)
Komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen korvauksilla ei ole valtiontukea.
(131)
Komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen valtion varoista on valtiontukea sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Tämä tuki on sisämarkkinoille soveltuvaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisen ajanjakson sekä 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajanjakson osalta. Se on sisämarkkinoille soveltumatonta 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson osalta. Sisämarkkinoille soveltumaton tuki muodostuu 40 euroa testiä kohden ylittävästä määrästä, jonka suuruudeksi Belgia arvioi 6 619 810,74 euroa.
(132)
Komissio toteaa, että Belgia on myöntänyt BSE-testien rahoittamiseen osoitetun tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana. Tuki kuului 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien poikkeusasetuksen soveltamisalaan, mutta koska kyseisessä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä ei noudatettu, tuet on katsottava sääntöjenvastaisiksi.
(133)
Sääntöjenvastaiset ja sisämarkkinoille soveltumattomat tuet, jotka ylittävät tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden, on perittävä takaisin, lukuun ottamatta erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka tukien myöntämishetkellä täyttivät kaikki tukiin sovellettavassa vähämerkityksisestä tuesta annetussa asetuksessa vahvistetut edellytykset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Korvauksilla rahoitetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea.
2. BSE-testien rahoittaminen valtion varoista 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 sekä 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita.
3. BSE-testien rahoittaminen valtion varoista 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana on 40 euron enimmäismäärään asti testiä kohden sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Se osa tuesta, joka ylittää 40 euroa testiä kohden, on sisämarkkinoille soveltumatonta, ja se on perittävä takaisin, lukuun ottamatta erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka tukien myöntämishetkellä täyttivät kaikki tukiin sovellettavassa vähämerkityksisestä tuesta annetussa asetuksessa vahvistetut edellytykset.
4. Belgia on myöntänyt BSE-testien rahoittamiseen osoitetun tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana.
2 artikla
1. Belgian on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisten ja sisämarkkinoille soveltumattomien tukien perimiseksi takaisin tuensaajilta.
2. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.
3. Koroille lasketaan korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvussa vahvistettujen säännösten mukaisesti.
4. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön täytäntöönpano.
3 artikla
Edellä 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
Belgian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
4 artikla
1. Belgian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:
a)
luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua tukea, ja kunkin tuensaajan tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä;
b)
tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko);
c)
tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
d)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Belgian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kun 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kahden kuukauden määräajan päätyttyä Belgian on esitettävä komission pyynnöstä selostus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä. Selostuksessa on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 2011.