РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 7 декември 2011 година
относно помощите за обезщетение, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (ELGA) през 2008 г. и 2009 г.
(нотифицирано под номер C(2011) 7260)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/157/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с член 108, параграф 2, първа алинея от Договора (1),
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
След информацията, получена от Комисията чрез пресата, относно обезщетенията в размер на 425 млн. EUR, предвидени за изплащане от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“), както и след протестите през януари 2009 г. в Гърция на голям брой производители на селскостопански продукти заради понесената от тях загуба на доходи през 2008 г. в резултат на лоши климатични условия, на 4 февруари 2009 г. бе проведена двустранна среща с гръцките власти. След тази среща Постоянното представителство на Гърция към Европейския съюз предостави информация относно тази мярка с писмо от 9 февруари 2009 г.
(2)
С писмо от 23 февруари 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 20 март 2009 г. гръцките власти отговориха на Комисията, че ELGA е сключила заем за изплащане на въпросните обезщетения от 425 млн. EUR, както и друг заем от 444 млн. EUR, голяма част от който е била за изплащането през 2008 г. на обезщетения за вреди, нанесени на растениевъдната продукция и добитъка по причини, покрити от застраховката на ELGA.
(3)
Службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 4 май 2009 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 16 юни 2009 г. С писмо от 13 юли 2009 г. службите на Комисията уведомиха гръцките власти, че мярката за обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. е регистрирана като предполагаем случай под № СР 196/2009 и че мярката за обезщетенията от 444 млн. EUR, изплатени през 2008 г., се разглежда, в частта ѝ относно обезщетенията за вреди по причини, покрити от застраховката на ELGA, като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 (2) от Договора за ЕО (3) и е регистрирана под № NN 39/09.
(4)
След отговора на гръцките власти с писмо от 18 август 2009 г. службите на Комисията поискаха допълнителна информация с писмо от 14 септември 2009 г. С горепосоченото писмо Комисията освен това уведоми гръцките власти, че вследствие на информацията, предоставена от тези власти, съгласно която обезщетенията от 425 млн. EUR за 2009 г. са изплатени на съответните земеделски производители, въпросните обезщетения са регистрирани също като неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 под същия № NN 39/09.
(5)
Решението на Комисията да започне процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз от 20 март 2010 г. (4) Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си във връзка с въпросните мерки. Комисията получи мнения от трети страни, които бяха изпратени на гръцките власти на 6 май 2010 г. Гръцките власти изпратиха своите коментари относно мненията на третите страни на 21 юли 2010 г.
(6)
Гръцките власти предоставиха допълнителна информация относно въпросните помощи на 4 юни 2010 г., 10 септември 2010 г. и 14 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 17 ноември 2010 г. Гръцките власти отговориха с писмо от 9 март 2011 г.
(7)
По искане на гръцките власти на 31 март 2011 г. се състоя двустранна среща със службите на Комисията. След тази среща гръцките власти изпратиха допълнителна информация на 11 май 2011 г. и на 12 юли 2011 г. По искане на гръцките власти на 11 ноември 2011 г. се състоя втора двустранна среща със службите на Комисията.
II. ОПИСАНИЕ
(8)
С гръцкия закон № 1790/1988 относно организацията и функционирането на гръцката агенция за селскостопанско застраховане и други разпоредби (5) (наричан по-долу „Закон № 1790/1988“) се учредява агенция от обществен интерес, наречена „гръцка агенция за селскостопанско застраховане (ELGA)“. ELGA е частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост. Агенцията е под контрола на министъра на земеделието в съответствие с член 12 от посочения по-горе закон. ELGA управлява позициите на своя бюджет в съответствие с решенията на управителния съвет, чиито членове се назначават с решение на министъра на земеделието. ELGA има по-специално за цел застраховането на растениевъдната и животновъдната продукция и на растениевъдните и животновъдните активи на земеделските стопанства срещу вреди, причинени от природни бедствия.
(9)
В съответствие с член 3а (6) от Закон № 1790/1988 застрахователният режим в ELGA е задължителен; той покрива природни бедствия и по-специално наводнения, бури, слана, силен студ, сняг, градушка, високи температури и слънчево лъчение, силни дъждове или дъждове извън сезона, суша, ентомологични и фитопатологични болести по растителните култури, болести по животните, гръмотевици като причина за пожари, земетресение, рискове, свързани с морето, вреди на растениевъдството, причинени от диви животни, както и редица болести по говедата, овцете и козите.
(10)
В съответствие с член 5а (7) от Закон № 1790/1988 специална застрахователна вноска в полза на ELGA се налага на производителите на селскостопански продукти, които се ползват със застрахователния режим, описан в съображение 9. Тази вноска има характер на такса, наложена от законодателя, която засяга покупките и продажбите на националните селскостопански продукти и приходите от която са предназначени да финансират ELGA, която отговаря за предотвратяване и обезщетяване на вредите, причинени на земеделските стопанства от природни бедствия.
(11)
В съответствие с член 5а от Закон № 1790/1988 специалната застрахователна вноска е определена на 3 % за продуктите от растителен произход и на 0,5 % за продуктите от животински произход (8). Тези процентни ставки на вноските са определени от компетентните министри въз основа на предложение на ELGA до министъра на земеделието. Приходите на ELGA от специалната застрахователна вноска, събрани от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се вписват в специална приходна позиция. Тези приходи се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието, преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните, чрез вписване като годишни кредити в същия размер по предложение на ELGA до това министерство. ELGA не въздейства по друг начин върху размера на вноската, нито върху този на обезщетенията.
(12)
На застраховане в ELGA подлежат физическите и юридическите лица, които са собственици или оператори на селскостопански, животновъдни, птицевъдни, пчеларски, рибарски, аквакултурни или други подобни предприятия. Приходите на ELGA се състоят именно от постъпленията от специалната застрахователна вноска. Освен това в съответствие със Закон № 3147/2003 ELGA е компетентна да изплаща помощи по програмите за планиране в случай на крайна нужда за обезщетение на вредите, нанесени на растениевъдните активи и постоянните активи в резултат на природни бедствия, извънредни обстоятелства или лоши климатични условия. Тези помощи се финансират от държавния бюджет или от заеми. Тези програми се отнасят до държавни помощи, които са одобрени с решения на Комисията.
(13)
С Постановление № 262037 на министъра на икономиката и министъра на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г. (наричано по-долу „междуведомственото постановление“) се предвижда на производителите да бъдат изплатени обезщетения в размер на 425 млн. EUR по изключение за вреди, настъпили през 2008 г. В съответствие с междуведомственото постановление въпросните обезщетения се изплащат от ELGA поради спад на производството по време на кампанията през 2008 г. на някои растителни култури, посочени в постановлението, причинен от лоши климатични условия, като суша, високи температури, дъждове и ентомологични и фитопатологични болести на въпросните култури. Вредите са нанесени на бадемови дървета, череши, кайсии, някои сортове праскови, сливи, круши и ябълки, аспержи, ориенталски тютюн, картофи, памук, маслинови насаждения и зърнени култури.
(14)
Според информациите, получени от гръцките власти, освен загубата на продукция, за някои продукти (зърнени култури, памук) при определяне на прага на вредите е взето предвид и влошаването на качеството на продукцията. Въпросните загуби или продукцията с влошено качество са резултат от съчетание на метеорологични явления и болести по растенията поради лошите климатични условия, на които са били изложени засегнатите култури в течение на въпросната година.
(15)
С оглед изплащането на съответните обезщетения ELGA е сключила банков заем в размер на 425 000 000 EUR. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2010 г. до 2019 г.). За първите три години (от 2010 г. до 2012 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 28 513 250 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2013 г. до 2019 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2013 г. на 89 227 536 EUR, през 2014 г. - на 85 087 786 EUR, през 2015 г. - на 81 025 536 EUR, през 2016 г. - на 76 963 286 EUR, през 2017 г. - на 72 901 036 EUR, през 2018 г. - на 68 838 786 EUR и през 2019 г. - на 64 776 536 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(16)
Съгласно информацията, предоставена от гръцките власти, обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. за вреди по причини, покрити от застраховката, възлизат на 386 986 648 EUR. Тази сума се състои отчасти от застрахователните вноски в размер на 88 353 000 EUR и отчасти от постъпленията на базата на заем от 444 млн. EUR.
(17)
ELGA е сключила банков заем в размер на 444 000 000 EUR на основание член 13 от гръцкия Закон № 3074/2002 и член 28, параграф 17 от гръцкия Закон № 3147/2003. Заемът ще бъде върнат за десет години (от 2009 г. до 2018 г.). За първите три години (от 2009 г. до 2011 г.) по този заем се начисляват лихви и такси на гръцката държава в размер на 23 709 600 EUR годишно, а за следващите 7 години (от 2012 г. до 2018 г.) - лихви, амортизации и такси на гръцката държава, възлизащи през 2012 г. на 87 138 171 EUR, през 2013 г. - на 83 789 143 EUR, през 2014 г. - на 80 395 714 EUR, през 2015 г. - на 77 002 286 EUR, през 2016 г. - на 73 608 857 EUR, през 2017 г. - на 70 215 429 EUR и през 2018 г. - на 66 822 000 EUR. Заемът е сключен с гаранция на гръцката държава в полза на ELGA.
(18)
Останалата част от заема в размер на 145 366 352 EUR е била предназначена за изплащането на държавни помощи, одобрени с решения на Комисията по програмите за планиране в случай на крайна нужда във връзка с пожарите през 2006 г. и 2007 г. Тази част от приходите на ELGA не е обект на разглеждане от настоящото решение.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА В РАМКИТЕ НА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Относно наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(19)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси: Комисията счита, че това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство (вж. съображение 11) определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата.
(20)
В рамките на допълнителната информация, предоставена преди откриването на процедурата, гръцките власти посочиха, че възнамеряват да увеличат ставката на специалната застрахователна вноска, за да се увеличат приходите на ELGA. От друга страна, сведенията за увеличаването на приходите на ELGA не бяха конкретизирани на този етап до степен, в която би могло да се счита, че едно такова увеличение ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетения на производителите през съответните години. Не можеше следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(21)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията: Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за редица гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за различни растителни култури (вж. съображение 13). При откриването на процедурата Комисията констатира следователно, че въпросните обезщетения дават предимство на местните производители по отношение на други производители на Съюза, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка. Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и да засегнат търговията между държавите-членки.
(22)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки: Що се отнася до въпроса дали плащанията на ELGA в контекста на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия предоставят избирателно предимство, Комисията счете, че по принцип избирателният характер на мярката се дължи на факта, че обезщетенията на ELGA са били ограничени до определени селскостопански производства.
Според Комисията може да се твърди, че специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, правят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Дотолкова, доколкото изплащаните от ELGA обезщетения в рамките на задължителния застрахователен режим се финансират от приходите от специалните застрахователни вноски, Комисията счете, че за тези обезщетения може евентуално да се приеме, че не предоставят неправомерно предимство на бенефициерите.
Въпреки това подобен аргумент въз основа на логиката и характера на режима не можеше да бъде отнесен към допълнителните финансови намеси от страна на гръцката държава за разглеждания режим (извън финансирането със задължителните вноски). При откриване на процедурата по разследване обаче Комисията не разполагаше с достатъчно елементи, за да достигне до заключението, че случаят е такъв. По-специално Комисията изпитваше съмнения, че разглежданите мерки са били финансирани без допълнителна намеса на държавата.
(23)
На тези основания при откриването на процедурата Комисията достигна до заключението, че не може да се изключи, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(24)
Комисията счете, че тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, те са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Предварителна оценка на съвместимостта на помощите
(25)
Предвид твърдението на гръцките власти, че въпросните мерки не представляват държавна помощ, при откриването на процедурата Комисията не разполагаше с необходимата информация, за да прецени съвместимостта на помощите с разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007 г.-2013 г. (9) (наречени по-долу „основните насоки“) и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или на средствата за производство.
(26)
На базата на предоставената информация изглеждаше, че обезщетенията, предвидени за по-голямата част от въпросните култури, са за вреди, достигнали минимален праг от 30 %, като се вземат предвид загубите на продукция или влошаването на качеството за някои производства, настъпили в течение на съответната година, поради съчетание на повече от едно неблагоприятно метеорологично явление, а за някои култури и поради болести по растенията. Сведенията, предоставени от гръцките власти, не съдържаха данни относно метода на изчисление на въпросните обезщетения.
(27)
Поради това Комисията имаше съмнения, че тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с глава V.Б от основните насоки.
IV. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(28)
Заинтересованите страни, които представиха своите мнения, са Comité européen de liaison des commerces agricoles et agro-alimentaires (Европейски комитет за връзка на търговците със селскостопански продукти и храни), наричан по-долу „CELCAA“, Comité du commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures de l’U.E. (Европейска асоциация по търговията със зърнени култури, фуражи, маслодайни култури, маслинено масло, масла и мазнини и селскостопански суровини), наричан по-долу „COCERAL“, както и трета заинтересована страна, която пожела самоличността ѝ да бъде запазена в тайна.
(29)
В качеството си на независими търговци (третата заинтересована страна), а по отношение на CELCAA и COCERAL - като страни, които имат за цел защитата на интересите на независимите търговци, заинтересованите страни считат, че настоящите помощи, предоставени първоначално на земеделски производители, стигат всъщност до селскостопански кооперативи и техните сдружения, които, притежавайки изключителните права за обработка на селскостопански продукти, са поради това конкуренти на независимите търговци.
(30)
Според заинтересованите страни Гърция не е дала доказателства, че въпросните обезщетения са били предоставени за загуби, причинени от лоши климатични условия. Гръцките власти не са представили аналитично описание на естеството на въпросните климатични условия, подкрепено от съответната метеорологична информация в съответствие с основните насоки.
(31)
Според гледната точка на заинтересованите страни гръцките власти не са уточнили нито използвания метод на изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби. Освен това въпросните обезщетения са били ограничени до някои селскостопански продукти, въпреки че производителите на други продукти, изключени от въпросните обезщетения, също са понесли загуби в съответните си производства.
(32)
Заинтересованите страни считат също така, че предоставянето на въпросните обезщетения е оказало въздействие върху ценообразуването на крайните продукти поради намалението на цената на продуктите, за които са изплатени тези обезщетения. По такъв начин настоящите помощи са предоставили икономическо предимство на съответните производители, като са им дали възможност да пуснат на пазара онези части от своята продукция, които не са били засегнати от неблагоприятните климатични условия, при обстоятелства, които са нарушили конкуренцията. От друга страна, частните търговски оператори (като търговци, мелници за брашно, мелници за фураж, птицевъди, свиневъди и пр.) са били принудени да следват ценова политика, наложена от селскостопанските кооперативи и техните сдружения, което е поставило тези кооперативи в монополно положение.
(33)
Освен това покритието, което ELGA предлага за рисковете, на които е изложен селскостопанският сектор, би трябвало да спазва принципите на пропорционалност и равнопоставеност. Заинтересованите страни считат за неприемливо, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., са отговаряли на суми, надхвърлящи съответно три и четири пъти общите суми на застрахователните вноски за същите години.
(34)
Според заинтересованите страни чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е „ипотекирала“ прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който тя е „ипотекирала“ в аванс застрахователните вноски за следващите години. Заинтересованите страни съобщават също така за съществуването на два допълнителни заема, които ELGA е сключила през 2009 г., а именно заем от 350 млн. EUR, сключен от ELGA с банка „Пиреос“, както и заем от 112 млн. EUR, сключен от ELGA с Гръцката земеделска банка и Гръцката национална банка.
(35)
Заинтересованите страни считат също така, че заемите от 444 млн. EUR и 415 млн. EUR представляват приходи, които са допълнителни към застрахователните вноски, чието изплащане се предвижда от закона под формата на заеми, сключени с гаранцията на гръцката държава. Тези заеми трябва следователно да се разглеждат като държавни ресурси.
V. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ГЪРЦИЯ
1. Общи мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г. и 2009 г.
(36)
Според гръцките власти помощите за обезщетение, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., не представляват държавни помощи.
Финансирането на въпросния застрахователен режим е осигурено от задължителните специални вноски, изплащани от земеделските производители. Като се има предвид, че този застрахователен режим се ръководи от принципа на социална солидарност, задължителните специални вноски, от една страна, не е необходимо да бъдат стриктно пропорционални на застрахователния риск, а от друга страна, размерът на изплатените обезщетения не трябва непременно да бъде пропорционален на доходите на застрахованото лице (10). Според гръцките власти в случая следователно става въпрос за действителни компенсации, изплатени за възмездяване на вредите, причинени на селскостопанската продукция вследствие на лоши климатични условия, в съответствие с гръцкото законодателство относно селскостопанските застраховки, изплащани от ELGA.
От друга страна, според гръцките власти ELGA е в състояние да изплати на падежа финансовите си задължения в рамките на системата за задължително застраховане. Тази способност на ELGA е засилена чрез прилагането на новия Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност, който предвижда допълнителни източници на финансиране в полза на ELGA. В този смисъл посоченият закон в повечето случаи повишава специалната осигурителна вноска (за вредите в растениевъдството от 3 % на 4 %, а за вредите в животновъдството от 0,50 % на 0,75 %). Освен това той въвежда доброволна застраховка за загубите, които не се покриват от задължителната застраховка, както и обща застраховка, която следва да бъде изплащана в полза на ELGA от физическите лица, които не са земеделски производители като основна дейност, както и от юридическите лица, чиято основна дейност не е дейността на земеделски производители.
(37)
Въпреки това, дори ако помощите за обезщетение би следвало да се разглеждат като държавни помощи, гръцките власти считат, че те са съвместими с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки. Гръцките власти предоставиха на службите на Комисията подробни данни относно всяка помощ, изплатена от ELGA през 2008 г. и 2009 г., с посочване на името и идентификационния данъчен номер на съответния земеделски производител, окръга, в който се намира парцелът, вида на културата, измерителната единица за културата и броя на използваните единици, размера на помощта и датата на изплащане на помощта, описанието на вредата и нейната степен в сравнение с нормалното производство.
(38)
По отношение на помощите за обезщетение през 2008 г. и 2009 г. за вреди, унищожили повече от 30 % от нормалното производство на растениевъдна продукция, гръцките власти считат, че са изпълнени всички условия, предвидени в точки 124-130 от основните насоки, както и в член 11 от Регламент (ЕО) № 1857/2006 на Комисията от 15 декември 2006 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора към държавната помощ за малки и средни предприятия, осъществяващи дейност в производството на селскостопански продукти (11) (наричан по-долу „регламентът за групово освобождаване“).
(39)
Според гръцките власти въпросните помощи са изплатени на съответните производители или на организации на производители, в които членуват производителите, в съответствие с основните насоки и горепосочения регламент за групово освобождаване. Гръцките власти потвърдиха по-специално:
а)
че размерът на помощта не е надхвърлил в нито един случай реалните загуби, понесени от производителите;
б)
относно интензитетите на помощите гръцките власти потвърдиха, че условията, определени в разпоредбите на член 11 от регламента за групово освобождаване, са спазени, тъй като ELGA не е изплатила никакви обезщетения, надвишаващи 74,8 % от намалението на приходите от продажбите на продукта в резултат на лошите климатични условия;
в)
че максималният размер на загубите с право на помощи е бил намален с всички суми, получени по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
г)
че загубите са изчислени на равнище отделно стопанство, и
д)
че вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването, определени в член 11, параграф 10 от регламента за групово освобождаване.
е)
че въпросните помощи не са били кумулирани с други държавни помощи, нито с финансово участие, предоставено от държавите-членки или от Съюза, във връзка със същите приемливи разходи. Съответните производители не са получили въпросните помощи за възмездяване на същата загуба въз основа на повече от един правен текст, следователно тези помощи са били предоставени било по силата на основните насоки, било в съответствие с регламента за групово освобождаване, било по силата на Регламент (ЕО) № 1535/2007 на Комисията от 20 декември 2007 г. за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към помощите de minimis в сектора на производството на селскостопански продукти (12) (наричан по-долу „Регламент de minimis“) или на съобщението на Комисията от 22 януари 2009 г. за държавна помощ за подпомагане на достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (13) (наричано по-долу „съобщението за временната общностна рамка“).
(40)
Що се отнася до метода на изчисление на нормалното производство, гръцките власти предоставиха информация относно използвания метод и потвърдиха, че са спазени условията, предвидени в точка 128 от основните насоки, според които при използване на алтернативен метод същият следва да бъде представителен, а не основан на необичайно високи добиви. По-специално, оценката на загубите в резултат на лошите климатични условия е извършена на равнището на отделното стопанство от агрономи въз основа на оценки на място, както е предвидено от Правилника за застрахователната дейност на ELGA. При проверката на място агрономът оценител измерва площта на парцела чрез всички подходящи средства (ролетка, карта за идентификация на парцелите, устройство GPS), а при дървесни култури - броя на дърветата. След това агрономът оценява прогнозната продукция на парцела, като има предвид използваните техники на отглеждане (по-специално плътност на засаждане, система на подрязване при дървесни насаждения, ранни култури с използване на пластмасово фолио, система на напояване), сорта на отглежданите видове, предходната култура при едногодишни култури, агротехническите мероприятия (по-специално торене, борба с вредителите), производителността на почвата и евентуални характерни особености на годината на производство (като суша, проблеми със завързването на плод). Накрая се прави оценка на процента на нанесените вреди спрямо очакваната продукция на парцела. За да се определи процентът на вредите, се вземат проби на различни места от парцела, като се държи сметка за количествените загуби на очакваната продукция, влошаването на качеството в резултат на вредите, агротехническите мероприятия вследствие на настъпилите вреди (като допълнителна растителна защита, допълнително плевене, отделяне на повредените плодове).
2. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2008 г.
(41)
От помощите, които ELGA е предоставила през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, обезщетения в размер на 373 257 465,71 EUR са изплатени на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия. По отношение на тези помощи ELGA е приложила член 6 от Правилника за застрахователната дейност в растениевъдството във връзка с обезщетенията на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите, причинени от лоши метеорологични условия, както е предвидено в националния Закон № 1790/1988, с който се въвежда застрахователната система на ELGA.
(42)
За въпросните помощи Гърция предостави метеорологични данни относно лошите климатични условия, наблюдавани през стопанска година 2007-2008. Тези неблагоприятни метеорологични явления са били официално признати от публичните власти. Става въпрос по-специално за големите горещини, наблюдавани в края на месеците юни и юли 2007 г. в цялата страна, за силните дъждове в много райони на страната през октомври 2007 г., както и за сухите и горещи, духащи от височините ветрове през същия месец на остров Крит, за бурите и градушката в началото на месец август 2008 г. в някои окръзи в континентална Северозападна и Централна Гърция, както и за бурите в края на същия месец август в окръзите Магнисия, Виотия, Източна Атика и на островите Евбея и Крит.
По-специално въпросните обезщетения са изплатени за вреди, които са надхвърляли следните проценти от нормалното производство (14):
Минимален процент на вредите спрямо нормалното производство
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Брой селскостопански парцели, понесли загуби
% от общия размер на обезщетенията
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Общо
373 257 465,71
666 406
100
Освен това ELGA е предоставила допълнителни обезщетения в размер на 2 472 785,97 EUR на производители, понесли през същата 2007-2008 стопанска година последователни загуби на същата растениевъдна продукция в резултат на лошите климатични условия. За 6,98 % от общия размер на тези обезщетения степента на вредите е достигнала също 20 %-30 % от нормалното производство, а за 93,02 % от общия размер на същите вредите са унищожили повече от 30 % от нормалното производство.
(43)
Освен това сред помощите, които ELGA е изплатила на земеделските производители през 2008 г., са предоставени и следните помощи:
а)
помощи в размер на 7 338 119,74 EUR за загуби на животновъдни активи. Сред тези загуби са: сума в размер на 1 860 279,67 EUR, отговаряща на загубите на животновъдни активи поради лошите климатични условия, сума от 3 188 825,78 EUR, представляваща загуби поради болести или увреждания на животните, и сума от 2 289 014,29 EUR, представляваща загуби, причинени от други вреди (като нападения на диви животни - мечки, вълци и безстопанствени кучета). Тези помощи се разглеждат от гръцките власти като действителни обезщетения в рамките на задължителната застрахователна система и не представляват държавни помощи по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора;
б)
помощи в размер на 114 374,86 EUR за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки. Тези помощи са предоставени в рамките на програмата на Общността „LIFE“ за защита на кафявата мечка в Гърция. Интензитетът на помощите е бил в размер на 100 %, и
в)
помощи в размер на 3 803 901,72 EUR за корективни действия вследствие на грешки по невнимание в докладите за оценка относно загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи. Тези грешки, установени след изплащането на помощите на земеделските производители, са представлявали задължения на ELGA към съответните получатели.
3. Специфични мнения относно помощите за обезщетение, изплатени през 2009 г.
(44)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г. въз основа на междуведомственото решение от 30 януари 2009 г., в размер на 415 019 452 EUR, съответните продукти, климатичните условия, причинили вредите, и описанието на вредите са обобщени в следващата таблица.
Селскостопански продукт
Общ размер на обезщетенията
(EUR)
Лоши климатични условия
Описание на причинената вреда
1.
Бадеми
Череши
Кайсии (сорт Bebekou)
Ябълки
Сливи
Круши
56 580 555
(за всички продукти)
Високи температури и горещини
Топла и суха зима
Продължителна суша
Внезапни промени на температурата
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. са оказали неблагоприятно въздействие върху производството на тези продукти и по-специално върху образуването на пъпки при плодните култури. Продължителната суша през 2007 г. и внезапните промени на температурата са довели до спад на производството. Освен това поради топлата и суха зима времето за покой на редица дървесни култури е било недостатъчно.
2.
Праскови
10 970 348
Същите климатични условия, както при № 1
Същите причинени вреди, както при № 1.
3.
Аспержи
6 751 747
Топла и суха зима
Ниски температури
Топлата и суха зима през 2007-2008 г. е допринесла за засилената катаболична дейност на аспержите и е предизвикала загуби на натрупаните хранителни вещества. Тези условия са довели до внезапен спад на бъдещото производство на аспержи. Намаленото вече производство е било повлияно и от ниските температури през февруари 2008 г., които са забавили растежа. Това е довело до допълнителен спад на реколтата от аспержи през 2008 г. в Гърция.
4.
Ориенталски тютюн
13 817 834
Високи температури и горещини
Суша
Високите температури и горещините през лятото на 2007 г. в съчетание със сушата са затруднили третирането на паразитните и вирусните инфекции, причинени от трипс, и са довели до спад на производството на тютюн в цялата страна.
5.
Летни картофи
7 220 996
Високи температури
Високите температури през лятото на 2006 г. и 2008 г. са затруднили третирането на ентомологичните и фитопатологичните инфекции на насажденията от летни картофи в редица области на Гърция.
6.
Памук
109 564 462
Продължителна суша
Горещо лято
Студена есен
Дъждове
Продължителната суша е довела да намаление на водните запаси. Горещото лято, последвано от студена есен, в съчетание с прекомерни валежи към края на месец септември 2008 г. са довели до намаляване и влошаване на качеството на производството на памук в цялата страна.
7.
Маслини
72 026 112
Суша
Слана
Дъждове
Продължителната суша, сланата през февруари 2008 г. след меката зима, високите температури и прекомерните валежи през периода на цъфтежа на маслините са предизвикали голям спад на производството на маслини в цялата страна.
8.
Зърнени култури (царевица, мека пшеница, ечемик, овес, ръж, ориз)
138 087 394
Дъждове
Променливи температури
Дъждовете и променливите температури през пролетта и есента на 2008 г. са предизвикали влошаване на качеството на продукцията на зърнени култури и са улеснили развитието на фитопатологични инфекции. Влошаването на качеството се дължи също на недостига на необходими хранителни вещества (протеин, глутен) поради лошите климатични условия.
Общо
415 019 448
(45)
Според гръцките власти, от обезщетенията в размер на 415 019 452 EUR помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени на 871 производители, се разглеждат като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с основните насоки.
(46)
Останалата част от сумата на тези помощи, възлизаща на 387 404 547 EUR, е изплатена на 784 408 производители. Според гръцките власти въпросните помощи са съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора и с регламента за групово освобождаване.
Гръцките власти считат, че по отношение на въпросните помощи са изпълнени всички условия, определени в член 11 от регламента за групово освобождаване. По-специално:
а)
брутният интензитет на помощите не е надвишавал 80 % от намалението на приходите от продажба на продукта, причинено от лошите климатични условия;
б)
загубите са изчислени на равнище отделно стопанство;
в)
размерът на загубите не е включвал разходите, които не са били направени поради лошите климатични условия, и производителите не са получили обезщетения от други застрахователни организации;
г)
въпросните обезщетения са изплатени пряко на земеделските производители;
д)
вземането на решението за предоставяне на въпросните помощи, както и тяхното изплащане, са станали в сроковете съответно от три години след възникване на загубата и четири години след възникването ѝ;
е)
методът на изчисление на нормалното производство е същият като описания в съображение 42 относно помощите, предоставени през 2008 г.
(47)
Освен това гръцките власти считат, че дори ако настоящите помощи не могат да бъдат разглеждани като действителни компенсации (вж. съображение 36), нито като съвместими с регламента за групово освобождаване (вж. съображение 46), те следва да бъдат разглеждани като съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната рамка.
Предоставянето на въпросните помощи е улеснило достъпа до финансиране за съответните земеделски производители. По този начин посочените обезщетения са осигурили финансова ликвидност на първичното производство в Гърция - единственият сектор, на който гръцката държава е могла да разчита през тези първи месеци на икономическа криза, за да бъдат избегнати рисковете в другите сектори на гръцкото стопанство. Въпреки това настоящите помощи не са предоставяни без прилагането на точни критерии. Точно обратното, те са предоставяни само при действителни икономически проблеми, свързани изключително с производството на селскостопански продукти, и по-конкретно при проблеми, причинени на селскостопанската продукция, които са свързани със съществуването на лоши климатични условия (вж. съображение 44). За по-голямата част от тези помощи не са определени прагове за интензитета и степента на проблема при всеки производител, тъй като целта е била да бъде подпомогнато гръцкото селско стопанство като цяло.
(48)
От друга страна, в съответствие с точка 7, буква а) от съобщението Комисията прилага по отношение на помощите, за които не е изпратено уведомление (15), посоченото съобщение, ако помощта е била изплатена след 17 декември 2008 г. Гръцките власти следователно считат, че точка 7, буква а) от посоченото съобщение се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били изплатени на производителите след 17 декември 2008 г.
(49)
Гръцките власти считат, че по отношение на настоящите помощи, предвидени по изключение с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г., са изпълнени всички условия, определени в точка 4.2.2 от Съобщението за временната общностна рамка. По-специално:
а)
помощите са предоставени под формата на режим, тъй като са се основавали на посоченото по-горе междуведомствено постановление;
б)
те са дадени на предприятия, които не са били в затруднение към датата 1 юли 2008 г., в съответствие с основните насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение. Гръцките власти потвърдиха, че тези помощи са предоставени изключително на физически лица и че последните в по-голямата си част са били освободени от гръцкото законодателство от подаване на данъчна декларация, тъй като годишните им доходи са били под 12 000 EUR. Всички производители, които са получили въпросните обезщетения, са имали делови отношения с банки, тъй като тези помощи са били депозирани в банковите им сметки. Гръцките власти потвърждават, че въпросните производители са били платежоспособни и са имали достатъчна възможност за банково финансиране. Следователно тези производители не са били в затруднение при изплащането на настоящите помощи;
в)
режимът на помощ не е приложен към предприятията, действащи в сектора на рибарството;
г)
настоящите помощи не са били помощи за износ, нито помощи, даващи предимство на националните продукти пред вносните продукти;
д)
те са предоставени през 2009 г., следователно преди 31 декември 2010 г., както предвижда точка 4.2.2, буква е) от съобщението за временната общностна рамка, и
е)
размерът на помощта за един производител е варирала от 7 501 EUR до 15 000 EUR.
(50)
В съответствие с точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., въпросните помощи, получени от всеки земеделски производител, не трябва да водят до повишение на общия размер на помощите, получени от съответния земеделски производител през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г., до равнище, надхвърлящо тавана от 15 000 EUR. Според гръцките власти фактът, че ELGA не е получила от съответния земеделски производител декларация на хартиен носител или в електронен формат за другите помощи de minimis и за помощите въз основа на временната общностна рамка, които е получил през текущата данъчна година, е само една формалност. Следователно неспазването на тази формалност не следва да води до заключението, че условието, определено в точка 4.2.2, буква ж) от съобщението за временната общностна рамка, изменена през октомври 2009 г., не е било изпълнено, още повече че, както показва механографичната система на ELGA, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла помощи de minimis на производителите от първичния сектор на селскостопанските продукти, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка.
(51)
Във всички случаи според гръцките власти, от тази сума от 387 404 547 EUR, помощи в размер на 75 382 500 EUR може да се отнесат към приложното поле на Регламента de minimis.
(52)
Гръцките власти считат, че по отношение на горепосочените помощи в размер на 75 382 500 EUR са изпълнени всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 относно помощите de minimis. По-специално:
а)
в съответствие с член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 за горепосочените помощи съответните земеделски производители не са получили обезщетения, надвишаващи размера от 7 500 EUR на производител за периода от 2008 до 2010 данъчна година;
б)
кумулираният размер на помощите de minimis, предоставени от Гърция на селскостопанските предприятия през периода на трите данъчни години, не е надвишил размера от 75 382 500 EUR, който е максималният кумулиран размер за Гърция в съответствие с член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1535/2007 и приложението към него.
4. Забележки относно мненията на трети страни
(53)
Гърция твърди, че заинтересованите страни не са предоставили доказателства, че въпросните обезщетения са оказали въздействие върху позициите на техните членове на вътрешния пазар.
(54)
Относно забележката, че не е предоставено описание на естеството на лошите климатични условия, гръцките власти подчертават, че такова описание не се изисква от междуведомственото решение относно обезщетенията, и че това, което е трябвало всъщност да се докаже, е било, от една страна, наличието на лоши климатични условия и, от друга страна, дали нанесените вреди са достигнали минималния праг от 30 % спрямо нормалното производство. Освен това в рамките на мненията, които е изпратила на службите на Комисията, Гърция е предоставила аналитични данни относно въпросните климатични условия, подкрепени от съответните метеорологични сведения.
(55)
Относно забележката, че Гърция не е уточнила нито използвания метод за изчисление на въпросните обезщетения, нито минималния праг на понесените загуби, гръцките власти напомнят, че в рамките на мненията, предоставени от тях на Комисията, Гърция е дала подробна информация по тези два въпроса.
(56)
Според гръцките власти изплащането на въпросните обезщетения не е оказало въздействие върху крайните потребители, тъй като намалението на цените на съответните селскостопански продукти не е довело до намаление на цените на дребно. В подкрепа на тази своя теза гръцките власти предоставиха статии в гръцкия печат, които показват, че цените на дребно за редица селскостопански продукти, включително продуктите, до които се отнася настоящият случай, са останали на високи равнища въпреки факта, че продажната цена на едро на тези селскостопански продукти е намаляла.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
1. Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора
(57)
Член 107, параграф 1 от Договора обявява за несъвместима с вътрешния пазар всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки. Комисията счита, че горепосочените условия са изпълнени по отношение на мерките в разглеждания случай.
(58)
Мерки, финансирани чрез държавни ресурси
Както следва от съдебната практика на Съда с решение от 22 март 2003 г. по дело C-355/00 Freskot AE с/у Elliniko Dimosio (16) (наричано по-долу „делото Freskot“), това условие е изпълнено в конкретния случай, тъй като съответното национално законодателство определя ясно, че обезщетенията, предоставяни от ELGA, се финансират чрез държавни ресурси и че отговорността за тях се носи от държавата по смисъла на съдебната практика на Съда (17).
В настоящия случай, както и при делото Freskot, от член 5а от Закон № 1790/1988 (вж. също съображение 11) и от другите действащи разпоредби на действащото гръцко законодателство следва, че приходите на ELGA от специалната вноска се събират от агенцията за приходите, постъпват в държавния бюджет като държавни приходи и се изплащат на ELGA от бюджета на Министерството на земеделието (преименувано на Министерство на развитието на селските райони и храните). Следователно фактът, че въпросните вноски се осчетоводяват като държавни приходи е достатъчен, за да се приеме, че предоставените от ELGA обезщетения се вземат от държавни ресурси.
Освен това в съответствие с член 2 от Закон № 1790/1998 (18) с решение на министъра на земеделието ELGA може да изплаща помощи или обезщетения на получателите чрез прехвърляне на ресурси от държавния бюджет или чрез заеми, сключени от ELGA с гаранцията на гръцката държава и поетото от гръцката държава задължение да върне заема.
От съдебната практика на Съда обаче следва, че предимствата, които се предоставят пряко от държавата, както и тези, които се предоставят чрез посредничеството на публичен или частен орган, определен или създаден от държавата, представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (19). Следователно в случая двата заема на ELGA за обезщетенията, изплатени през 2008 г. и 2009 г. и сключени с гаранция на гръцката държава (вж. съображения 15 и 17), представляват държавни ресурси по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, тъй като същите са част от ресурсите на ELGA - частноправно юридическо лице, което е изцяло държавна собственост и е под контрола на министъра на земеделието (вж. също съображение 8).
(59)
Мерки, които водят до засягане на търговията и нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията
Комисията констатира, че въпросните обезщетения дават предимство на националните производители спрямо други производители на Общността, които не получават същото подпомагане. Селскостопанският сектор е отворен за конкуренцията на равнището на Съюза (20) и поради това е чувствителен към всяка мярка в полза на производството в една или друга държава-членка (21). Ето защо има опасност разглежданите обезщетения да нарушат конкуренцията на вътрешния пазар и засягат търговията между държавите-членки.
(60)
Мерки, които поставят в по-благоприятно положение някои предприятия или производството на някои стоки
Съгласно съдебната практика на Съда, за помощи по-специално се считат намеси, облекчаващи под различна форма тежестите, които обичайно натоварват бюджета на едно предприятие и които, без да са субсидии в строгия смисъл на думата, имат същото естество и последици (22).
В решението си по делото Freskot Съдът е достигнал до заключението, че понятието „предприятие“ по смисъла на член 102 от Договора няма предвид организация като ELGA, що се отнася до нейната дейност в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия (вж. точки 79 и 88 от решението).
В действителност въпросният задължителен застрахователен режим преследва по същество цел на социалната политика, насочена към осигуряване на адекватна защита на всички земеделски стопанства, включително на тези, при които рискът от настъпване на природни бедствия е по-голям (вж. точки 66 и 67 от решението). Застрахователната вноска се отнася до всички селскостопански продукти с единни ставки, които не зависят от риска, на който реално е изложен производителят (въз основа на принципа на солидарност). ELGA се контролира от държавата, като се има предвид, че размерът на вноската, определящ приходите, както и процентите на обезщетение се определят от компетентните министри.
Както Съдът е установил в своето решение от 22 януари 2002 г. по дело C-218/00, Cisal/INAIL (23), в случая двата съществени елемента на застрахователния режим на ELGA, а именно размерът на обезщетенията и този на вноските, се контролират от държавата и задължителното членство, с което се характеризира режимът, е абсолютно необходимо за финансовата му стабилност, както и за прилагането на принципа на солидарност, който предполага, че обезщетенията, изплащани на застрахованото лице, не са пропорционални на вноските, направени от него.
За разлика от обстоятелствата по делото Cisal/INAIL обаче, получателите на застрахователните обезщетения от агенция ELGA са предприятия, осъществяващи стопанска дейност. Следователно фактът, че самата ELGA не осъществява стопанска дейност, не е достатъчен, за да се приеме, че получателите на застрахователните обезщетения, изплащани от тази агенция, не са предприятия по смисъла на Договора и не са потенциални получатели на държавна помощ (вж. решението по делото Freskot, точка 80).
Във връзка с въпроса за икономическото предимство Съдът просто посочва в точка 84 от решението по делото Freskot, че „при тези условия следва да се отговори, от една страна, на въпроса дали - и ако е така, то в каква степен - при липсата на задължително застраховане гръцките земеделски стопанства е трябвало и действително са могли да се застраховат в частни застрахователни дружества или да вземат други мерки, за да се защитят по адекватен начин срещу последиците, до каквито водят природните бедствия за тези стопанства, и, от друга страна, до каква степен вноската отговаря на действителната икономическа стойност на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителното застраховане, ако тази стойност може все пак да бъде изчислена“. В следващата точка обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“ В точка 87 от решението по делото Freskot обаче Съдът изтъква, че „…Съдът не разполага с фактически или правни обстоятелства, за да отговори на онази част от поставения въпрос, която се отнася до евентуалното определяне като държавна помощ на обезщетенията, предоставени от ELGA в рамките на задължителния застрахователен режим срещу природни бедствия…“
(61)
Съдебната практика на Съда потвърждава, че нито социалният характер на мярката (24), нито фактът, че тя е изцяло или отчасти финансирана от вноски, наложени от публичните власти и събирани от съответните предприятия (25), не са достатъчни, за да не бъде мярката определена като помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора, който не разграничава мерките за държавна намеса в зависимост от причините или целите, а ги определя в зависимост от техните последици (26).
Обезщетенията, изплатени през 2008 г. от ELGA по силата на задължителния застрахователен режим, са били за определени гръцки селскостопански продукти от растителен и животински произход, а изплатените през 2009 г. са били за определени растителни култури. Оттук следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA на местните производители на селскостопански продукти, могат да представляват избирателно финансово предимство за тези производители спрямо други производители от Съюза, които не получават същата помощ.
Освен това в случаи, представляващи по-голям риск по отношение на настъпването на вреди, причинени от природни бедствия, е съмнително дали земеделските стопанства ще могат да получат застрахователно покритие от частен застраховател при подобни условия. Комисията следователно счита, че при тези обстоятелства обезщетенията, изплатени от ELGA чрез въпросния режим, представляват избирателно финансово предимство за получателите.
(62)
С оглед на решението на Съда по делото Freskot (вж. точка 86) може все пак да се постави въпросът дали въпросната мярка не може да бъде обоснована с естеството или общата структура на системата, което следва да бъде доказано от съответната държава-членка (27). Следва да се прецени дали специфичните характеристики на селскостопанския сектор и подчертаната му зависимост от определени климатични условия, както и уязвимостта му към природните бедствия в Гърция, могат да направят необходимо въвеждането на държавен режим, осигуряващ минимално равнище на обезщетение въз основа на принципа на солидарност. Независимо от това една мярка, която предвижда изключения от прилагането на общата (пара)фискална система, може да бъде обоснована от естеството и общата структура на системата, ако съответната държава-членка може да докаже, че тази мярка произтича пряко от основните или ръководните принципи на тази система. Трябва да се разграничават, от една страна, целите, поставени на конкретен режим и които са външни за него, и от друга страна, вътрешно присъщите на самата система механизми, които са необходими за постигането на тези цели (28).
Тъй като става ясно, че ELGA не се финансира само от парафискални вноски, но и от преки държавни вноски, подобна аргументация, основаваща се на солидарността между производителите, не може да се приложи, така че режимът следва да бъде разглеждан като избирателен в своята цялост.
Следователно в случая обезщетенията, изплатени на производителите през 2008 г., а именно 386 986 648 EUR, не са финансирани в по-голямата си част от специалните задължителни застрахователни вноски, тъй като последните са в размер само на 88 353 000 EUR. В този случай обезщетенията, изплатени на застрахованите производители, не могат вече да бъдат разглеждани като финансирани единствено от застрахователните вноски (29).
(63)
Относно обезщетенията, изплатени през 2009 г., а именно 415 019 452 EUR, Комисията констатира, че последните не са финансирани от специалните задължителни застрахователни вноски, чийто размер през 2009 г. е възлизал на 57 015 388 EUR. Тези обезщетения са били предвидени с междуведомственото постановление от 30 януари 2009 г. като застрахователно покритие от изключителен характер поради загубите на растениевъдна продукция и не са част от обезщетенията, които ELGA е трябвало да изплати през 2009 г. на производителите за възмездяване на вредите в рамките на задължителната застрахователна система. Следователно твърдението на гръцките власти, че и тези обезщетения следва да бъдат разглеждани като същински компенсации, не може да бъде прието от Комисията.
(64)
За да може да изплати тези високи обезщетения на производителите на селскостопански продукти, ELGA е трябвало да сключи два заема, които ще бъдат погасени за десетгодишен период (вж. съображения 16 и 17). Въз основа на предоставените от гръцките власти данни във връзка с динамиката на годишните плащания на лихвите и главницата по тези два заема се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира погасителните си годишни вноски за десетгодишните периоди на заемите чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(65)
В рамките на предоставената допълнителна информация гръцките власти посочиха, че новият Закон № 3877/2010 относно системата за защита и застраховка на селскостопанската дейност е приет с оглед повишаване на приходите на ELGA.
Комисията счита, че този закон може наистина да допринесе за оздравяване на дейността на ELGA в бъдеще. Едно увеличаване на приходите на ELGA в бъдеще не дава обаче основания да се направи заключението, че то ще бъде достатъчно за погасяването на въпросните заеми и за изплащането на обезщетенията на производителите през съответните години.
По този начин чрез новия заем, сключен за 2009 г., ELGA е натоварила прекомерно приходите, които агенцията ще получи през следващите 10 години, след като е била вече натоварена с връщането на заема, който е бил сключен от нея за 2008 г. и за който е ангажирала в аванс застрахователните вноски за следващите години. Както посочват заинтересованите страни (вж. съображения 34 и 35), този проблем може да бъде само утежнен от наличието на два допълнителни заема, които ELGA също е договорила през 2009 г. Не може следователно да се изключи, че въпросните мерки ще бъдат финансирани и чрез други държавни ресурси, до които ELGA има достъп.
(66)
Във всички случаи изглежда, че различните подходи, прилагани в рамките на режима на помощ, към предприятия, които се намират в подобно фактическо и правно положение, не могат да бъдат обосновани с целите за солидарност на въпросния режим, поставен в контекста на гръцкото законодателство относно обезщетяването на вредите, причинени от природни явления. Първо, подобни или съпоставими рискове са за сметка на самите предприятия в други сектори, които не са в обхвата на настоящия режим, и второ, очевидно е, че дори в селскостопанския сектор, обхванат от този режим, някои производители ще бъдат винаги изложени повече от други на определени рискове (поради характера на своето производство или географското си положение), така че изплатените помощи ще бъдат винаги изплащани предимно на някои категории производители за сметка на останалите.
(67)
На тези основания Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени на производителите на селскостопански продукти от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(68)
Необходимо е следователно да се провери дали съществува възможност да се предостави дерогация от общия принцип на забрана на държавните помощи, установен в член 107, параграф 1 от Договора.
2. Квалификация на мерките като неправомерни помощи
(69)
Тъй като помощите са предоставени и изплатени, без да е отправено предварително уведомление за тях, същите са неправомерни по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999.
3. Оценка на съвместимостта на помощите в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС
(70)
В съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(71)
За да могат да се възползват от тази дерогация, въпросните помощи трябва да спазват разпоредбите на правните текстове, приложими по времето на тяхното предоставяне, т.е. през 2008 г. и 2009 г. В случая става въпрос за основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. и по-специално за глава V.Б относно помощите за обезщетяване на вреди, нанесени на селскостопанската продукция или средствата за производство, и по-специално на разпоредбите на точка V.Б.3 относно помощите, предназначени за обезщетяване на земеделските производители за загубите, причинени от лоши климатични условия, както и на член 11 от регламента за групово освобождаване.
Следва да се отбележи, че разпоредбите на глава V.Б.4 от основните насоки относно помощите в полза на борбата срещу болестите по животните и по растенията трябва да се прилагат за някои производства, за които през 2009 г. е предоставена помощ на производителите (ориенталски тютюн, летни картофи). Въпреки това, тъй като гръцките власти доказаха, че болестите по тези производства са причинени от лошите климатични условия (вж. също съображение 44), в съответствие с бележка под линия 31 в глава V.Б.4 от основните насоки Комисията извърши оценка на мерките за помощ с оглед на разпоредбите на подглава V.Б.3.
(72)
Условията, предвидени в горепосочените разпоредби от основните насоки, които са от значение в случая, са следните:
а)
в съответствие с точка 125 от основните насоки метеорологичните явления, като слана, градушка, дъждове или суша, т.е. явления като тези в настоящия случай, причинили загуби на някои селскостопански продукции в Гърция през 2008 г. и 2009 г., могат да бъдат приравнени на природни бедствия, когато степента на вредите достигне определен праг от нормалното производство. Обезщетенията за тези приравнени явления допринасят за развитието на селскостопанския сектор и следва да бъдат разрешени в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
По този начин, за да отговарят на условията за помощ, загубите вследствие на лошите климатични условия трябва да са не по-малко от 30 % от средното годишно производство на заинтересованото лице през предходния тригодишен период или от средния размер за трите години, който се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност. В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление на нормалното производство, в това число регионални референтни стойности, при условие че тези методи са представителни, а не се основават на необичайно високи добиви;
б)
уведомленията за мерките за помощ трябва да включват в своя подкрепа съответни метеорологични данни. Освен това неблагоприятното метеорологично явление, което може да бъде приравнено на природно бедствие, трябва да бъде официално признато от публичните власти;
в)
брутният интензитет на помощта не може да надвишава 80 % (90 % в необлагодетелстваните райони или в областите, посочени в член 36, буква а), подточки i), ii) и iii) от Регламент (ЕО) № 1698/2005 на Съвета от 20 септември 2005 г. относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР) (30), определени от държавите-членки в съответствие с членове 50 и 94 от същия регламент) от намалението на приходите от продажба на продукта, изчислено, като се извади:
i)
произведението на количеството, произведено през годината, когато е настъпило неблагоприятното метеорологично явление, и средната продажна цена, получена през същата година,
от
ii)
произведението на средното годишно количество, произведено през предходния тригодишен период (или средното количество за трите години, което се базира на предходния петгодишен период, като от него се извадят най-високата и най-ниската стойност), и получената средна продажна цена.
Размерът, даващ право за получаване на помощи, може да бъде увеличен с другите разходи, направени от земеделския производител специално поради несъбирането на реколта вследствие на неблагоприятното метеорологично явление;
г)
максималният размер на загубите с право на помощи трябва да бъде намален с всяка сума, получена по силата на застрахователен режим, и с разходите, които не са направени поради неблагоприятното метеорологично явление;
д)
загубите следва да се изчисляват на равнището на отделното стопанство, но Комисията може да приеме използването на средни стойности, при условие че са представителни и не водят до прекомерни обезщетения в полза на някой получател;
е)
получателят следва във всички случаи да понесе част от разходите (точка 125, буква г) от основните насоки);
ж)
режимите следва да бъдат въведени не по-късно от три години, а помощите да бъдат изплатени не по-късно от четири години след извършените разходи или загубите.
(73)
По отношение на помощите за обезщетение в размер на 373 257 465,71 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, причинени от лошите климатични условия, Комисията констатира, че тези помощи отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 347 193 466,52 EUR (вж. съображение 42), на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72. Що се отнася до помощите за последователните загуби на същата растениевъдна продукция в размер на 2 472 785,97 EUR, те също отговарят в по-голямата си част, а именно за сумата от 2 300 185,51 EUR, на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, посочени в съображение 72.
(74)
По-специално, както показва таблицата в съображение 42, условието, изложено в съображение 72, буква а), е изпълнено, т.е. прагът на вредите е достигнал 30 % от нормалното производство по отношение на помощите за обезщетение в размер на 347 193 466,52 EUR. Що се отнася до помощите за последователните загуби, за 93,02 % от общия размер на тези помощи, т.е. за 2 300 185,51 EUR, степента на вредите е унищожила повече от 30 % от нормалното производство и следователно условието, изложено в съображение 72, буква а), също е изпълнено.
(75)
Въз основа на информацията, предоставена от гръцките власти (вж. съображение 39), брутните интензитети на въпросните помощи за обезщетение спрямо намалението на приходите от продажбата на продукта, спазват горните граници, определени от член 11 от регламента за групово освобождаване (вж. съображение 72, буква в). Въпреки това изчислението на интензитетите не се основава на средното количество, произведено през предходния тригодишен период (или на средното количество за три години), в съответствие с член 2 от регламента за групово освобождаване, тъй като за въпросните помощи за обезщетение е бил приложен друг метод за изчисление на нормалното производство (вж. съображение 40 относно описанието на метода на изчисление).
(76)
В съответствие с точка 128 от основните насоки Комисията може да приеме други методи на изчисление, освен предвидения в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, при условие че тези методи са представителни, а не са основани на необичайно високи добиви. След като анализира описанието на метода на изчисление, използван в случая, Комисията счита, че той отговаря на горепосочената разпоредба на основните насоки и че с оглед на интензитетите на настоящите помощи, няма риск от прекомерно обезщетение за понесените загуби.
(77)
Комисията констатира също така, че метеорологичните данни, предоставени от Гърция, относно събитията, настъпили по време на 2007-2008 стопанска година, доказват наличието на климатични събития, които могат да обосноват отпускането на въпросните обезщетения.
(78)
От друга страна, в съответствие с предоставената информация относно въпросните помощи (вж. съображение 39), последните са били намалени със сумите, които евентуално са получени от застрахователно дружество, и с разходите, които не са направени поради събитието, причинило загубите. Освен това загубите са изчислени на равнище отделно стопанство. И накрая, спазени са сроковете, посочени в съображение 72, буква ж), за изплащане на помощите след загубите.
(79)
С оглед на гореизложеното Комисията е в състояние да заключи, че по отношение на помощите за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR, предоставени от ELGA на производителите през 2008 г. за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които 2 300 185,51 EUR се отнасят до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция, са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(80)
От друга страна, както показва таблицата в съображение 42, по отношение на помощите за обезщетение в размер на 26 063 999,19 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на производителите на селскостопански продукти за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, не е спазена разпоредбата на член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване относно прага на вредите спрямо нормалното производство. Комисията констатира, че тези помощи за обезщетение не са съвместими с всички съответни условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(81)
Що се отнася до помощите за обезщетение в размер на 7 338 119,74 EUR, предоставени през 2008 г. от ELGA на земеделските производители за загуби на животновъдни активи, от съображение 43 следва, че според гръцките власти тези помощи са изплатени в рамките на специфичната задължителна застрахователна система, поради което те не представляват държавни помощи. Въпреки че посочените власти стигат до това заключение за всички помощи за обезщетение, предоставени от ELGA през 2008 г. и 2009 г., единствено по отношение на въпросните помощи те не са предоставили допълнителна информация, която би могла да квалифицира тези помощи като съвместими с основните насоки. Поради тази причина Комисията достига до заключението, че тези помощи не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
Във всички случаи Комисията държи да подчертае, че съответната държава-членка, за да изпълни задължението си за сътрудничество с Комисията, трябва да предостави всички данни, които биха позволили на тази институция да провери дали са изпълнени условията за дерогацията, от която държавата иска да се възползва (31). В конкретния случай гръцките власти така и не се позоваха на прилагането на основните насоки, нито предоставиха документ, който да позволи на Комисията да проучи данните в светлината на тези основни насоки, и то въпреки указанията, дадени от Комисията в точка 21 от решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(82)
Що се отнася до помощите в размер на 114 374,86 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, тези помощи не попадат в обхвата на разпоредбите на глава V от основните насоки относно управлението на рискове и кризи. В съответствие с точка 23 от основните насоки, при мерките за помощ, които не попадат в обхвата на основните насоки, Комисията извършва проверка на всеки отделен случай и одобрява мерки от този вид само ако приносът за развитието на сектора компенсира до голяма степен опасностите от нарушаване на конкуренцията, свързани с тези мерки.
Съгласно точка 113 от основните насоки, когато става въпрос да се разреши държавна помощ за управление на рискове, следва да се предвиди изискването за минимално участие от страна на производителите в покриването на загубите, с оглед да бъде намалена опасността от нарушаване на конкуренцията и производителите да бъдат насърчени да сведат до минимум рисковете. В случая обаче интензитетът на предоставените помощи е бил 100 % и според Комисията пълната липса на участие от страна на производителите в покриването на загубите има вероятност да създаде опасност от нарушаване на конкуренцията. Поради тази причина Комисията счита, че в случая от производителите е трябвало да бъде поискано минимално участие в размер на 20 %. Ето защо тези помощи са съвместими с общия пазар до 80 % от своя интензитет, т.е. до 91 500 EUR. За останалата част от сумата обаче, отговаряща на 20 % от техния интензитет, въпросните помощи се разглеждат като несъвместими с вътрешния пазар.
(83)
Що се отнася до помощите за корективни действия вследствие на административни грешки по невнимание в докладите за оценка относно помощите за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, Гърция е предоставила само общия размер на тези помощи, а именно 3 803 901,72 EUR. Сумите за корективните действия във връзка с помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция и животновъдни активи, както и за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки (вж. съображения 41, 42 и 43), не бяха обаче уточнени в рамките на допълнителната информация, изпратена от гръцките власти на Комисията. Като се има предвид, че корективните действия са били във връзка с административни грешки, представляващи задължения на ELGA към получателите на въпросните помощи, Комисията достига до заключението, че тези корективни помощи може да са били част от въпросните помощи за обезщетение. Въпреки това, като се има предвид, че само помощите за обезщетение за загубите на растениевъдна продукция в размер на 349 666 252,49 EUR (вж. съображение 75) сe считат за съвместими от Комисията, Комисията достига до заключението, че само корективните действия във връзка с посочените помощи за обезщетение могат да бъдат разглеждани като помощи, които изпълняват съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и могат да се ползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(84)
От помощите за обезщетение в размер на 415 019 452 EUR, изплатени през 2009 г. от ELGA на земеделските производители, помощи в размер на 27 614 905 EUR отговарят на разпоредбите на основните насоки и на регламента за групово освобождаване, както са описани в съображение 73.
(85)
Въз основа на подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ за обезщетение, изплатена от ELGA през 2009 г. (вж. съображение 37) Комисията можа да установи, че условието, изложено в съображение 73, буква а), а именно че прагът на вредите трябва да бъде не по-малко от 30 % от нормалното производство, е изпълнено по отношение на помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR.
(86)
Както следва от съображения 76-79 относно част от помощите, предоставени от ELGA през 2008 г., същите заключения могат да се приложат и относно помощите, предоставени през 2009 г. в размер на 27 614 905 EUR, а именно че последните отговарят и на всички други условия, определени в съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(87)
По-специално въпросните интензитети на помощите, използваният в случая метод на изчисление, метеорологичните данни относно събитията, настъпили през 2008-2009 стопанска година (вж. таблицата в съображение 44), изключването на прекомерни обезщетения за понесените загуби, както и сроковете за изплащане на помощите след загубата, отговарят на съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване.
(88)
На базата на гореизложеното Комисията констатира, че помощите в размер на 27 614 905 EUR, изплатени от ELGA на земеделските производители през 2009 г., могат да бъдат разглеждани като съвместими със съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване. Те могат следователно да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(89)
По отношение на останалата сума от тези помощи, а именно 387 404 547 EUR, Комисията, противно на гледната точка на гръцките власти (вж. съображение 46), констатира, че същата не може да бъде разглеждана като съвместима с условията, изложени в член 11 от регламента за групово освобождаване.
(90)
Въз основа на подробните данни, предоставени от Гърция относно всяка помощ, предоставена през 2009 г., следва, че неблагоприятните метеорологични явления в случая не попадат в обхвата на определението за неблагоприятни метеорологични условия, които могат да бъдат приравнени на природно бедствие, изложено в член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване, тъй като въпросните неблагоприятни климатични условия са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Освен това нормалното производство в случая не е било определено в съответствие с член 2, точка 8 от регламента за групово освобождаване (32) и следователно въпросните интензитети на помощите не са били определени в съответствие с начина на изчисление, предвиден в член 11, параграф 2 от регламента за групово освобождаване.
(91)
От друга страна, гръцките власти считат, че въпросните помощи отговарят също така на всички условия, за да бъдат считани за съответстващи на член 107, параграф 3, буква б) от Договора и на съобщението за временната общностна рамка (вж. съображения 47-50).
(92)
Комисията счита, че по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление и които са били предоставени изцяло през 2009 г., член 107, параграф 3, буква б) от Договора не може да се приложи пряко, тъй като Комисията е приела съобщението за временната общностна рамка, което се прилага от 17 декември 2008 г., въз основа на тази разпоредба. В точка 4.2.2, буква з) от съобщението изрично се изключват от приложното поле на съобщението предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти. Съгласно съдебната практика в специфичната област на държавните помощи Комисията е обвързана от рамките и съобщенията, които тя приема, доколкото те не се отклоняват от нормите на Договора (33). Впрочем когато е преценила в точка 4.2.2, буква з) от временната рамка, че режимът на помощ (имащ за цел, нека напомним, да насърчи достъпа до финансиране в условията на икономическа и финансова криза) не се прилага за предприятия, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти, Комисията тогава е счела, че с оглед на значителните смущения на конкуренцията, които може да настъпят в този сектор, такива помощи не са необходими, нито пропорционални по смисъла на член 107, параграф 3, буква б) от Договора до влизането в сила на специфични правила и прагове, приети за този сектор (34). Гледната точка на Комисията е, че съобщението, такова каквото е било в сила към онзи момент, се прилага в случая към помощите, предоставени през периода от 17 декември 2008 г. до 27 октомври 2009 г.
Основните насоки, приложими към момента, когато са предоставени въпросните помощи, са Основните насоки на Общността относно държавните помощи за селскостопанския и горския сектор за периода 2007-2013 г. Както обаче следва от съображение 90, лошите климатични условия, настъпили в конкретния случай, са унищожили по-малко от 30 % от нормалното производство на засегнатите земеделски производители. Оттук следва, че съответните разпоредби на основните насоки не могат да се считат за изпълнени по отношение на въпросните помощи за обезщетение.
(93)
Както се вижда от съображение 48, гръцките власти считат, че точка 7, буква а) от съобщението се прилага по отношение на въпросните помощи, за които не е изпратено уведомление, тъй като същите са били отпуснати на производителите след 17 декември 2008 г.
Комисията обаче счита, че възможността за обявяване на помощите за селскостопанския сектор като съвместими по силата на съобщението за временната общностна рамка може да включва само помощите в селскостопанския сектор, отпуснати след 28 октомври 2009 г. - датата, на която е влязло в сила изменението на съобщението за временната общностна рамка, предвиждащо ограничен размер на съвместима помощ за предприятията, занимаващи се с първично производство на селскостопански продукти.
(94)
В случая от подробните данни, предоставени от гръцките власти за всяка помощ, отпусната от ELGA през 2009 г., следва, че почти всички въпросни помощи са предоставени на производителите на селскостопански продукти на дати, предхождащи горепосочената дата 28 октомври 2009 г. Всъщност по-голямата част от помощите е предоставена през периода от март 2009 г. до юли 2009 г., а друга част - през септември 2009 г.
(95)
Комисията достига следователно до заключението, че въпросните помощи не отговарят на изискванията на съобщението и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(96)
Комисията признава обаче, че за помощите, предоставени от ELGA на производителите на селскостопански продукти на дати след горепосочената дата 28 октомври 2009 г. (много малко от тези помощи са предоставени през декември 2009 г. и през ноември 2010 г.), могат да бъдат приложени измененията, направени в съобщението по отношение на селскостопанския сектор.
(97)
Въпросните помощи отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от съобщението за временната общностна рамка. Въпреки това условието, установено в точка 4.2.2, буква ж) от посоченото съобщение, не е спазено, тъй като ELGA не е получила от засегнатите земеделски производители декларация относно другите помощи de minimis и относно помощите, основаващи се на мярката по силата на временната общностна рамка, които същите са получили през текущата данъчна година. Комисията обаче счита за основателен аргумента на гръцките власти, според който в случая това изискване е само формалност, тъй като през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2010 г. Гърция не е предоставяла на селскостопански предприятия помощи de minimis, нито помощи въз основа на съобщението за временната общностна рамка. Комисията следователно достига до заключението, че помощите, към които се прилага съобщението, отговарят на условията, определени в точка 4.2.2 от посоченото съобщение, и могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(98)
Освен това Комисията счита, че не е невъзможно част от посочените помощи в размер на 75 382 500 EUR да отговарят на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007 (вж. съображения 51 и 52).
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(99)
Обезщетенията, изплатени от ELGA на производителите през 2008 г. в размер на 386 986 648 EUR, са финансирани само отчасти от специалните задължителни вноски, изплатени от земеделските производители, тъй като през 2008 г. тези вноски са възлизали само на 88 353 000 EUR. Що се отнася до обезщетенията, изплатени през 2009 г. в размер на 415 019 452 EUR, те не са финансирани посредством използване на специалните задължителни вноски.
(100)
По отношение на двата заема, които ELGA е била принудена да сключи, за да изплати посочените обезщетения на производителите, се налага констатацията, че ELGA няма да бъде в състояние да финансира чрез приходите си от специалните застрахователни вноски на производителите годишните плащания на лихвите и главницата за десетгодишния период, предвиден за погасяването на тези заеми, още повече че тези вноски трябва да послужат за изплащане на обезщетенията за вредите, които ще настъпят през посочените години.
(101)
Оттук с оглед на гореизложеното следва, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, не могат да бъдат разглеждани като финансирани единствено от вноските, плащани от производителите като специални застрахователни вноски. На това основание Комисията достига до заключението, че обезщетенията, изплатени от ELGA през 2008 г. и 2009 г. в рамката на задължителния застрахователен режим, попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от Договора и представляват държавни помощи.
(102)
Комисията констатира, че Република Гърция е привела в действие посочените помощи в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
(103)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, от които сума в размер на 2 300 185,51 EUR се отнася до помощи за последователни загуби на същата растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
счита, че по отношение на държавните помощи в размер на 33 402 118,93 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за някои загуби на растениевъдна продукция и животновъдни активи, не са били изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар;
в)
счита, че държавните помощи в размер на 114 374,86 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за загуби на растениевъдна продукция, причинени от мечки, могат да предизвикат опасност от нарушаване на конкуренцията и следователно са несъвместими с вътрешния пазар;
г)
счита, че от държавните помощи в размер на 3 803 901,72 EUR, предоставени за корективни действия вследствие на грешки в докладите за оценка, само корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 349 493 652,03 EUR за загубите на растениевъдна продукция, както и корективните действия, отнасящи се до помощи за обезщетение в размер на 91 500 EUR за загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора. От друга страна, останалите държавни помощи, предоставени за корективни действия, не отговарят на съответните условия на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно не могат да се възползват от дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква в) от Договора.
(104)
Относно помощите за обезщетение, предоставени през 2009 г. по силата на междуведомственото решение, Комисията:
а)
достига до заключението за съвместимост на държавните помощи в размер на 27 614 905 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция. Комисията счита, че по отношение на посочените помощи са изпълнени съответните разпоредби на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора;
б)
достига до заключението, че за държавните помощи в размер на 387 404 547 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция:
-
по отношение на помощите, които са били отпуснати на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г. (35), на която е влязло в сила изменението на съобщението, имащо за цел включването на селскостопанските предприятия, не са изпълнени съответните разпоредби на съобщението, на основните насоки и на регламента за групово освобождаване и следователно посочените помощи са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
-
по отношение на помощите, които са предоставени след 28 октомври 2009 г., Комисията достига до заключението, че те отговарят на всички условия, определени в съобщението, и следователно могат да бъдат разглеждани като държавни помощи, съвместими с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква в) от Договора,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Обезщетенията, изплатени от гръцката агенция за селскостопанско застраховане (наричана по-долу „ELGA“) на производителите на селскостопански продукти през 2008 г. и 2009 г., представляват държавни помощи.
2. Помощите за обезщетение, предоставени през 2008 г. в рамката на специалния задължителен застрахователен режим, са съвместими с вътрешния пазар, що се отнася до помощите в размер на 349 493 652,03 EUR, които ELGA е предоставила на производителите за възмездяване на загубите на растениевъдна продукция, както и до помощите, свързани със загубите на растениевъдна продукция, причинени от мечки, в размер на 91 500 EUR и с корективни действия, предприети в рамките на горепосочените помощи. Помощите за обезщетение, възлизащи на останалата сума и изплатени през 2008 г. в рамката на специалния застрахователен режим, са несъвместими с вътрешния пазар.
3. Помощите за обезщетение в размер на 27 614 905 EUR, които са предоставени през 2009 г. по силата на Междуведомствено решение № 262037 на министрите на икономиката и на развитието на селските райони от 30 януари 2009 г., са съвместими с вътрешния пазар.
Помощите за обезщетение в размер на 387 404 547 EUR, които са предоставени на производителите на дати, предхождащи датата 28 октомври 2009 г., са несъвместими с вътрешния пазар. Това заключение не засяга помощите, които към момента на предоставянето им са отговаряли на всички условия, определени в Регламент (ЕО) № 1535/2007.
Член 2
1. Гърция предприема всички необходими мерки за възстановяване от получателите на несъвместимите помощи, посочени в член 1, които вече са им предоставени неправомерно.
2. Помощите, които следва да се възстановят, включват лихви, изчислени от датата, на която помощите са предоставени на получателите, до датата на възстановяването им.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (36).
4. Възстановяването се извършва без забавяне и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3, се извършва незабавно и ефективно. Гърция гарантира прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Гърция предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
б)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Гърция уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 2 и 3.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Гърция предава доклад относно вече предприетите и планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Република Гърция.
Съставено в Брюксел на 7 декември 2011 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 7 päivänä joulukuuta 2011,
Kreikassa maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaavan viraston (ELGA) vuosina 2008 ja 2009 maksamista korvauksista
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 7260)
(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/157/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Komission saatua lehdistöltä tietoja 425 miljoonan euron suuruisista korvauksista, jotka Kreikan maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaava virasto, jäljempänä ’ELGA’, aikoi maksaa maataloustuotteiden tuottajien Kreikassa tammikuussa 2009 järjestämien suurten mielenosoitusten seurauksena kompensoidakseen epäsuotuisten sääolojen vuonna 2008 aiheuttamia tulonmenetyksiä, pidettiin 4 päivänä helmikuuta 2009 komission ja Kreikan viranomaisten kahdenvälinen kokous. Kokouksen jälkeen Kreikan pysyvä edustusto Euroopan unionissa toimitti 9 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä tietoja kyseisestä toimenpiteestä.
(2)
Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat 20 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä komissiolle, että ELGA oli ottanut lainan kyseisen 425 miljoonan euron suuruisen korvauksen maksamiseksi ja lisäksi toisen 444 miljoonan euron suuruisen lainan, jonka pääosa oli tarkoitettu korvausten maksamiseksi vuoden 2008 aikana vahingoista, joita kasvintuotannolle ja kotieläinkannalle oli aiheutunut ELGA:n kattamien syiden vuoksi.
(3)
Komission yksiköt pyysivät lisätietoja 4 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat komissiolle 16 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Komission yksiköt olivat ilmoittaneet Kreikan viranomaisille 13 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä, että vuodeksi 2009 suunniteltu 425 miljoonan euron suuruinen korvaustoimenpide oli kirjattu oletusasiana viitenumerolla CP 196/2009 ja että vuonna 2008 maksettuja 444 miljoonan euron suuruisia korvauksia koskeva toimenpide oli katsottu ELGA:n kattamista syistä johtuneista vahingoista maksettujen korvausten osalta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (2) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuksi sääntöjenvastaiseksi tueksi, joka oli kirjattu viitenumerolla NN 39/09.
(4)
Kreikan viranomaisten 18 päivänä elokuuta 2009 päivätyn vastauskirjeen jälkeen komission yksiköt pyysivät lisätietoja 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Lisäksi komissio ilmoitti edellä mainitulla kirjeellä Kreikan viranomaisille, että näiden toimitettua tietoja, joiden mukaan vuotta 2009 koskevat 425 miljoonan euron suuruiset korvaukset oli maksettu kyseisille maanviljelijöille, myös nämä korvaukset oli katsottu asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuksi sääntöjenvastaiseksi tueksi, joka oli kirjattu viitenumerolla NN 39/09.
(5)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin 20 päivänä maaliskuuta 2010Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä. Komissio vastaanotti kolmansilta huomautuksia, jotka lähetettiin Kreikan viranomaisille 6 päivänä toukokuuta 2010. Kreikan viranomaiset lähettivät 21 päivänä heinäkuuta 2010 huomautuksensa kolmansien esittämistä kommenteista.
(6)
Kreikan viranomaiset toimittivat kyseisistä tuista lisätietoja 4 päivänä kesäkuuta 2010, 10 päivänä syyskuuta 2010 ja 14 päivänä syyskuuta 2010. Komissio pyysi lisätietoja 17 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat pyyntöön 9 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
(7)
Kreikan viranomaisten pyynnöstä järjestettiin 31 päivänä maaliskuuta 2011 kahdenvälinen kokous komission yksiköiden kanssa. Kokouksen jälkeen Kreikan viranomaiset lähettivät lisätietoja 11 päivänä toukokuuta 2011 ja 12 päivänä heinäkuuta 2011. Kreikan viranomaisten pyynnöstä järjestettiin 11 päivänä marraskuuta 2011 toinen kahdenvälinen kokous komission yksiköiden kanssa.
II KUVAUS
(8)
Kreikan maatalousvakuutuslaitoksen organisaatiosta ja toiminnasta sekä muista määräyksistä annetulla lailla nro 1790/1988 (5), jäljempänä ’laki 1790/1988’, perustettiin ”Kreikan maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaava virasto” -niminen laitos (ELGA). ELGA on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka on kokonaan valtion omistuksessa. Edellä mainitun lain 12 §:n mukaisesti se on maatalousministeriön valvonnassa. ELGA hallinnoi budjettikohtia, jotka on kirjattu sen talousarvioon sen hallintoneuvoston päätösten mukaisesti. Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään maatalousministeriön päätöksellä. ELGA:n tehtävänä on muun muassa maatilojen kasvin- ja kotieläintuotannon sekä kasvi- ja eläinkannan vakuuttaminen luonnonuhkista johtuvien vahinkojen varalta.
(9)
Lain 1790/1988 3 a §:n (6) mukaisesti ELGA:n vakuutusjärjestelmä on pakollinen ja kattaa luonnonuhat, erityisesti tulvista, myrskyistä, hallasta ja liiallisesta kylmyydestä, lumesta, raekuuroista, kuumuudesta ja auringon säteilystä, rankkasateista tai vuodenaikaan nähden odottamattomista sateista, kuivuudesta, kasviviljelmien entomologisista ja kasvitaudeista, eläintaudeista, ukkosen aiheuttamista tulipaloista, maanjäristyksistä sekä meren aiheuttamista uhista aiheutuneet vahingot, villieläinten kasvintuotannolle aiheuttamat vahingot sekä eräät nautakarjan, lampaiden ja vuohien taudit.
(10)
Lain 1790/1988 5 a §:n (7) mukaan maataloustuotteiden tuottajien, jotka kuuluvat johdanto-osan 9 kappaleessa kuvaillun vakuutusjärjestelmän piiriin, on maksettava ELGA:lle erityinen vakuutusmaksu. Kyse on lainsäätäjän asettamasta maksusta, joka kohdistuu kotimaisten maataloustuotteiden myyntiin ja ostoihin ja josta saatavat tulot ohjataan ELGA:lle, jonka tehtävänä on ehkäistä ja korvata luonnonuhkien maatiloille aiheuttamia vahinkoja.
(11)
Lain 1790/1988 5 a §:n mukaisesti kasviperäisten tuotteiden erityinen vakuutusmaksu on 3 prosenttia ja eläinperäisten tuotteiden 0,5 prosenttia (8). Toimivaltaiset ministerit vahvistavat nämä maksuprosentit ELGA:n maatalousministerille tekemän ehdotuksen perusteella. ELGA:n erityisestä vakuutusmaksusta saamat tulot, jotka veroviranomaiset perivät, sisältyvät valtion talousarvioon valtion tuloina ja ne kirjataan erityisen tulo-otsakkeen alle. Kyseiset tulot maksetaan ELGA:lle myöntämällä maatalousministeriön (nykyinen maaseudun kehittämisestä ja elintarvikkeista vastaava ministeriö) talousarviosta vuosittain tulojen suuruinen määräraha kyseiselle ministeriölle tehdyn ehdotuksen perusteella. ELGA ei vaikuta muulla tavoin maksun määrään tai korvausten suuruuteen.
(12)
ELGA:n vakuutus kattaa luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt, jotka ovat maatalous-, karjatalous-, siipikarja-, mehiläis-, kalastus-, vesiviljely-yritysten tai vastaavien yritysten omistajia tai tätä liiketoimintaa harjoittavia yrittäjiä. ELGA:n tulot tulevat erityisestä vakuutusmaksusta kertyvistä tuloista. Lisäksi ELGA:n toimivalta kattaa lain nro 3147/2003 mukaisesti myös tukien maksaminen suunnitteluohjelmista äärimmäisissä tapauksissa, jotka liittyvät korvausten maksamiseen luonnonmullistusten, poikkeuksellisten tapahtumien tai tiettyjen epäsuotuisten sääolojen kasvikunnalle ja käyttöomaisuudelle aiheuttamista vahingoista. Tuet rahoitetaan valtion varoin tai lainavaroin. Ohjelmat koskevat komission päätöksillä hyväksyttäviä valtiontukia.
(13)
Talousministerin ja maaseudun kehittämisestä vastaavan ministerin 30 päivänä tammikuuta 2009 antamalla päätöksellä nro 262037, jäljempänä ’ministeriöiden yhteinen päätös’, vahvistettiin 425 miljoonan euron suuruisten korvausten maksaminen poikkeuksellisesti vuonna 2008 aiheutuneista vahingoista. Ministeriöiden välisen määräyksen mukaan ELGA maksaisi kyseiset korvaukset tiettyjen määräyksessä mainittujen kasviviljelmien tuotannon vähennyttyä viljelykaudella 2008 epäsuotuisten sääolojen kuten kuivuuden, kuumuuden, sateiden sekä entomologisten tautien ja kasvitautien vuoksi. Vahinkoja aiheutui manteli-, kirsikka- ja aprikoosipuuviljelmillä, tiettyjen persikkapuulajikkeiden viljelmillä, luumu-, päärynä- ja omenapuuviljelmillä, parsaviljelmillä, itämaisen tupakan viljelmillä sekä peruna-, puuvilla-, oliivi- ja viljaviljelmillä.
(14)
Kreikan viranomaisten antamien tietojen mukaan korvaustason määrityksessä on otettu tuotannon supistumisen lisäksi myös tiettyjen viljelmien (viljat ja puuvilla) tuotannon laadun heikkeneminen. Tuotannon supistuminen tai heikentynyt laatu johtuivat sääilmiöiden ja kasvitautien yhteisvaikutuksista, jotka aiheutuivat kyseisillä viljelmillä vuoden aikana vallinneista huonoista sääoloista.
(15)
Maksaakseen kyseiset korvaukset ELGA otti 425 000 000 euron suuruisen pankkilainan. Laina maksetaan takaisin kymmenen vuoden aikana (2010-2019). Kolmen ensimmäisen vuoden aikana (2010-2012) lainasta peritään korkoja ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 28 513 250 euroa vuodessa, ja seitsemän seuraavan vuoden aikana (2013-2019) korkoja, lyhennyksiä ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 89 227 536 euroa vuonna 2013, 85 087 786 euroa vuonna 2014, 81 025 536 euroa vuonna 2015, 76 963 286 euroa vuonna 2016, 72 901 036 euroa vuonna 2017, 68 838 786 euroa vuonna 2018 ja 64 776 536 euroa vuonna 2019. ELGA otti lainan Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin.
(16)
Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan ELGA maksoi vuonna 2008 vakuutuksen kattamista vahingoista 386 986 648 euron suuruiset korvaukset. Tämä summa katettiin 88 353 000 euron suuruisilla vakuutusmaksuilla ja 444 miljoonan euron suuruisella lainalla.
(17)
ELGA otti 444 miljoonan euron suuruisen pankkilainan Kreikan lain nro 3074/2002 13 §:n ja lain nro 3147/2003 28 §:n 17 momentin nojalla. Laina maksetaan takaisin kymmenen vuoden aikana (2009-2018). Kolmen ensimmäisen vuoden aikana (2009-2011) lainasta peritään korkoja ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 23 709 600 euroa vuodessa, ja seitsemän seuraavan vuoden aikana (2012-2018) korkoja, lyhennyksiä ja Kreikan valtion veroa, joiden määrä on 87 138 171 euroa vuonna 2012, 83 789 143 euroa vuonna 2013, 80 395 714 euroa vuonna 2014, 77 002 286 euroa vuonna 2015, 73 608 857 euroa vuonna 2016, 70 215 429 euroa vuonna 2017 ja 66 822 000 euroa vuonna 2018. ELGA otti lainan Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin.
(18)
Toisesta 145 366 352 euron suuruisesta lainaosuudesta myönnettiin valtiontukia, jotka oli hyväksytty komission päätöksillä maksettaviksi suunnitteluohjelmista vuosien 2006 ja 2007 tulipalojen aiheuttamissa äärimmäisissä tapauksissa. Tämä päätös ei koske kyseisestä osaa ELGA:n tuloista.
III KOMISSION ESITTÄMÄT EPÄILYT TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN YHTEYDESSÄ
1. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea koskevat epäilyt
(19)
Valtion varoista myönnetyt toimenpiteet: Komissio katsoi, että tämä edellytys täyttyi tässä tapauksessa, koska Kreikan kansallisessa lainsäädännössä (ks. johdanto-osan 11 kappale) säädetään selkeästi, että ELGA:n suorittamat korvaukset rahoitetaan valtion varoista ja että ne ovat valtion korvauksia.
(20)
Ennen menettelyn aloittamista toimitetuissa lisätiedoissa Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että ne aikoivat korottaa erityisen vakuutusmaksun prosenttiosuutta ELGA:n tulojen kasvattamiseksi. ELGA:n tulojen kasvusta annettujen tietojen perusteella ei kuitenkaan voitu tässä menettelyvaiheessa päätellä selkeästi, että tulojen kasvu riittäisi kyseisten lainojen takaisinmaksuun ja tuottajille kyseisinä vuosina maksettavien korvausten maksuun. Sen vuoksi ei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että kyseiset toimenpiteet rahoitettaisiin myös muista ELGA:n käytettävissä olevista valtion varoista.
(21)
Toimenpiteet vaikuttavat kauppaan ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua: Korvaukset, jotka ELGA maksoin vuonna 2008 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, koskivat useita kreikkalaisia kasvi- ja eläinperäisiä tuotteita ja vuonna 2009 maksetut korvaukset useita kasviviljelmiä (katso johdanto-osan 13 kappale). Sen vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamisen yhteydessä, että kyseiset korvaukset suosivat paikallisia tuottajia verrattuna unionin muihin tuottajiin, jotka eivät saa samanlaista tukea. Maatalousalalla käydään kilpailua unionin tasolla, ja sen vuoksi kaikki jossakin jäsenvaltiossa tuotannon hyväksi toteutetut toimenpiteet vaikuttavat siihen. Sen vuoksi kyseiset korvaukset voivat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(22)
Joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja suosivat toimenpiteet: Pohdittaessa kysymystä siitä, antoivatko maksut, jotka ELGA suoritti luonnonuhkia koskevasta pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, valikoivan edun, komissio katsoo tässä vaiheessa, että toimenpiteen valikoivuus johtuu siitä, että ELGA:n maksamat korvaukset oli rajattu tiettyihin maataloustuotantoihin.
Komission näkemyksen mukaan voitaisiin katsoa, että maatalousalan erityispiirteet ja sen erityisen suuri riippuvuus tietyistä sääoloista sekä sen haavoittuvuus Kreikan luonnonuhkiin nähden aiheuttavat sen, että Kreikalla on välttämättä oltava valtiollinen järjestelmä, joka turvaa korvausten vähimmäistason yhteisvastuun periaatteen perusteella. Siltä osin kuin ELGA:n pakollisesta vakuutusjärjestelmästä maksamat korvaukset rahoitetaan erityisistä vakuutusmaksuista kertyvillä tuloilla, komissio on katsonut, etteivät ne aiheuta tuensaajille perusteetonta etua.
Tällainen järjestelmän logiikkaan ja luonteeseen pohjautuva perustelu ei kuitenkaan voi kattaa Kreikan valtion lisärahoitustukea kyseisen järjestelmän osalta (pakollisista vakuutusmaksuista kertyvien tulojen lisäksi). Komissiolla ei ollut tutkintamenettelyn aloittamisen aikaan riittävää näyttöä siitä, että tilanne oli tämä. Komissio epäili erityisesti sitä, oliko kyseiset toimenpiteet rahoitettu ilman valtion lisätukea.
(23)
Näistä syistä komissio oli päätellyt menettelyn aloittamisen aikaan, ettei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että ELGA:n vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä maksamat korvaukset kuuluvat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja ovat valtiontukia.
2. Toimenpiteiden katsominen sääntöjenvastaisiksi tuiksi
(24)
Komissio on katsonut, että koska tuet on myönnetty ja maksettu ilmoittamatta siitä ennakolta, kyse on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetuista sääntöjenvastaisista tuista.
3. Alustava arviointi tukien soveltuvuudesta sisämarkkinoille
(25)
Koska Kreikan viranomaiset olivat katsoneet, etteivät kyseiset toimenpiteet ole valtiontukia, komissiolla ei ollut käytettävissään menettelyn aloittamisen aikaan tietoja, jotka se olisi tarvinnut voidakseen arvioida, olivatko tuet niiden myöntämisen aikaan eli vuosina 2008 ja 2009 sovellettavien säännösten ja määräysten mukaisia. Tässä tapauksessa on kyse maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevista suuntaviivoista vuosiksi 2007-2013 (9), jäljempänä ’suuntaviivat’, ja erityisesti niiden V.B luvusta, jossa tarkastellaan maataloustuotannolle tai maatalouden tuotantovälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi myönnettäviä tukia.
(26)
Toimitettujen tietojen perusteella näyttää siltä, että suurimmalle osalle kyseisistä viljelmistä tarkoitetuilla korvauksilla kompensoitiin vahinkoja, jotka ylittivät 30 prosentin vähimmäiskynnysarvon, kun otetaan huomioon tuotannon supistukset tai tiettyjen tuotantojen laadun heikkeneminen kyseisen vuoden aikana. Tämä johtui useammasta kuin yhdestä epäsuotuisasta sääilmiöstä ja joidenkin viljelmien tapauksessa myös kasvitaudeista. Kreikan viranomaisten toimittamissa tiedoissa ei mainittu kyseisten korvausten laskentaperustetta.
(27)
Komissio epäili sen vuoksi, voitiinko tuet katsoa suuntaviivojen V.B luvun mukaisiksi.
IV KOLMANSIEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(28)
Huomautuksia esittäneet asianomaiset osapuolet ovat Comité Européen de Liaison des Commerces Agricoles et Agro-Alimentaires, jäljempänä ”CELCAA”, Comité du Commerce des céréales, aliments du bétail, oléagineux, huile d’olive, huiles et graisses et agrofournitures, jäljempänä ”COCERAL”, ja eräs asianomainen kolmas, joka on pyytänyt henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä.
(29)
Riippumattomien kauppiaiden (kolmas asianomainen) sekä riippumattomien kauppiaiden etuja suojelevien CELCAA:n ja COCERALin tapauksessa asianomaiset osapuolet katsovat, että maanviljelijöille alun perin myönnetyt tuet päätyivät käytännössä maatalousosuuskunnille ja niiden yhteenliittymille, jotka huolehtivat yksinoikeudella maataloustuotteiden käsittelystä ja kilpailevat sen vuoksi riippumattomien kauppiaiden kanssa.
(30)
Asianomaisten mukaan Kreikka ei ole esittänyt näyttöä, joka osoittaisi, että kyseiset korvaukset on myönnetty huonojen sääolojen aiheuttamien menetysten kattamiseksi. Kreikan viranomaiset eivät ole esittäneet analyyttista kuvausta kyseisten sääolojen luonteesta suuntaviivoissa edellytettävien asianmukaisten säätietojen tueksi.
(31)
Asianomaisten näkemyksen mukaan Kreikan viranomaiset eivät olleet täsmentäneet korvausten laskennassa käytettyä menetelmää eivätkä aiheutuneen menetyksen vähimmäiskynnysarvoa. Korvaukset rajattiin lisäksi tiettyihin maataloustuotteisiin, vaikka myös korvausten ulkopuolelle jääneiden tuotteiden tuottajat olisivat kärsineet menetyksiä tuotannoissaan.
(32)
Asianomaiset katsoivat myös, että korvausten myöntäminen oli vaikuttanut lopputuotteiden hinnanmuodostukseen korvausten piiriin kuuluneiden tuotteiden hintojen alenemisen vuoksi. Nämä tuet ovat sen vuoksi antaneet kyseisille tuottajille taloudellisen edun mahdollistamalla sen, että tuottajat ovat voineet pitää kaupan kilpailua vääristävin edellytyksin niitä osia tuotannoistaan, joihin epäsuotuisat sääolot eivät vaikuttaneet. Lisäksi (esimerkiksi kauppiaiden, jauho- ja rehumyllyjen, siipikarjan- ja siankasvattajien) yksityiset markkinointiedustajat joutuivat noudattamaan maatalousosuuskuntien ja niiden yhteenliittymien sanelemaa hinnoittelupolitiikkaa, mikä merkitsi asianomaisten osuuskuntien pääsyä monopoliasemaan.
(33)
Lisäksi suojan, jonka ELGA tarjoaa maatalousalaan kohdistuville riskeille, olisi noudatettava suhteellisuusperiaatetta ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta. Asianomaisten osapuolten näkemyksen mukaan on mahdotonta hyväksyä sitä, että korvaukset, jotka ELGA maksoi vuonna 2008, olivat kolminkertaiset ja vuonna 2009 nelinkertaiset verrattuna kyseisinä vuosina maksettujen vakuutusmaksujen kokonaismääriin.
(34)
Asianomaisten osapuolten mukaan vuodeksi 2009 otetulla uudella lainalla ELGA ”kiinnitti” liian suuren osan tuloista, jotka se saa kymmenen seuraavan vuoden aikana, koska se joutui jo tuolloin maksamaan takaisin lainaa, jonka se oli ottanut vuodeksi 2008 ja jota varten se oli ”kiinnittänyt” ennakkoon seuraavien vuosien vakuutusmaksut. Asianomaiset osapuolet ottivat esille myös kaksi lisälainaa, jotka ELGA oli ottanut vuonna 2009. Nämä olivat 350 miljoonan euron suuruinen laina, jonka ELGA otti Piraeus-pankilta, ja 112 miljoonan euron suuruinen laina, jonka ELGA otti Kreikan maatalouspankilta ja Kreikan keskuspankilta.
(35)
Asianomaiset osapuolet katsoivat myös, että 444 ja 415 miljoonan euron suuruiset lainat olivat lisävaroja verrattuna vakuutusmaksuihin, jotka on lain nojalla maksettava Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin otettujen lainojen muodossa. Kyseiset lainat olisi sen vuoksi katsottava valtion varoiksi.
V KREIKAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
1. Vuosina 2008 ja 2009 myönnettyjä korvauksia koskevat yleishuomautukset
(36)
Kreikan viranomaisten mukaan korvaukset, jotka ELGA maksoi vuosina 2008 ja 2009, eivät ole valtiontukia.
Kyseinen vakuutusjärjestelmä rahoitetaan maanviljelijöiden maksamilla pakollisilla erityismaksuilla. Koska tässä vakuutusjärjestelmässä noudatetaan yhteisvastuuperiaatetta, pakollisia erityismaksuja ei välttämättä ole suhteutettava vakuutettuun riskiin, eikä suoritettujen etuuksien määrää ole välttämättä suhteutettava vakuutetun tuloihin (10). Tämän vuoksi kyse on Kreikan viranomaisten mukaan todellisista korvauksista, jotka maksettiin epäsuotuisien sääolojen maataloustuotannolle aiheuttamien vahinkojen kompensoimiseksi ELGA:n maksamia maatalousvakuutuksia koskevan Kreikan lainsäädännön mukaisesti.
Kreikan viranomaisten mukaan ELGA pystyy lisäksi maksamaan pakollisen vakuutusjärjestelmän yhteydessä otetut taloudelliset velvoitteet määräaikaan mennessä. ELGA:n maksukykyä vahvistetaan panemalla täytäntöön maataloustoiminnan suoja- ja vakuutusjärjestelmää koskeva uusi laki nro 3877/2010, jossa säädetään ELGA:n hyväksi käyttöön otettavista lisärahoituslähteistä. Kyseisellä lailla korotetaan useimmissa tapauksissa erityistä vakuutusmaksua (kasvintuotannolle aiheutuneiden vahinkojen osalta 3 prosentista 4 prosenttiin ja kotieläintuotannon vahinkojen osalta 0,50 prosentista 0,75 prosenttiin). Lisäksi siinä säädetään vapaavalinnaisesta vakuutuksesta menetyksille, joita pakollinen vakuutus ei kata, ja yleisvakuutuksesta, joka sivutoimisina maanviljelijöinä toimivien luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden, joiden toimista valtaosa kuuluu sivutoimisille maanviljelijöille, on maksettava ELGA:lle.
(37)
Vaikka korvaukset katsottaisiinkin valtiontuiksi, Kreikan viranomaiset pitävät niitä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja suuntaviivojen mukaisina. Kreikan viranomaiset ovat antaneet komission yksiköille yksityiskohtaiset tiedot kaikista tuista, jotka ELGA on myöntänyt vuosina 2008 ja 2009, ilmoittaen asianomaisen maanviljelijän nimen, verotunnisteen, alueen, jolla kasvulohko sijaitsee, viljelytyypin, viljelyn mittayksikön ja käytettyjen yksikköjen määrän, tuen määrän ja myöntämispäivän, vahingon kuvauksen ja sen vaikutuksen suhteessa tavanomaiseen tuotantoon.
(38)
Kreikan viranomaisten mukaan korvaukset, jotka maksettiin vuosina 2008 ja 2009 vahingoista, jotka tuhosivat yli 30 prosenttia tavanomaisesta kasvituotannosta, täyttävät kaikki suuntaviivojen 124-130 kohdassa sekä perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission poikkeusasetuksen (EY) N:o 1857/2006, jäljempänä ’poikkeusasetus’ (11), 11 artiklassa vahvistetut edellytykset.
(39)
Kreikan viranomaisten näkemyksen mukaan kyseiset tuet maksettiin asianomaisille tuottajille tai tuottajajärjestöille, joihin tuottajat kuuluvat, suuntaviivojen ja edellä mainitun poikkeusasetuksen mukaisesti. Kreikan viranomaiset vahvistivat erityisesti seuraavat seikat:
a)
tukien määrä ei ylittänyt yhdessäkään tapauksessa tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneiden menetysten määrää;
b)
Kreikan viranomaiset vahvistivat, että tuki-intensiteetit noudattivat poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä, koska ELGA ei maksanut yhtään korvausta, jonka määrä olisi ollut enemmän kuin 74,8 prosenttia kyseisen tuotteen myyntitulojen alenemisesta epäsuotuisien sääolojen vuoksi;
c)
tukikelpoisten menetysten enimmäismäärästä vähennettiin mahdolliset vakuutuskorvauksina saadut määrät ja kustannukset, jotka eivät johtuneet epäsuotuisista sääoloista;
d)
menetykset laskettiin yksittäisen maatilan tasolla;
e)
kyseiset tuet myönnettiin kolmen vuoden kuluessa ja maksettiin neljän vuoden kuluessa menetyksestä poikkeusasetuksen 11 artiklan 10 kohdassa vahvistettujen määräaikojen mukaan; ja
f)
kyseiset tuet eivät kasautuneet muiden valtiontukien eivätkä jäsenvaltioiden tai unionin samoista tukikelpoisista kustannuksista maksamien rahoitusosuuksien kanssa. Kyseiset tuottajat eivät olleet saaneet tukia saman menetyksen kompensoimiseksi useamman kuin yhden säädöksen perusteella. Tästä seuraa, että tuet oli myönnetty joko suuntaviivojen tai poikkeusasetuksen mukaisesti taikka Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maataloustuotteiden tuotannon alalla 20 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1535/2007 (12), jäljempänä’vähämerkityksistä tukea koskevat asetus’, tai 22 päivänä tammikuuta 2009 annetun tiedonannon ”Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä” (13), jäljempänä ’tilapäisiä yhteisön puitteita koskeva tiedonanto’, mukaisesti.
(40)
Tavanomaisen tuotannon laskentaperusteen osalta Kreikan viranomaiset esittivät käytettyä perustetta koskevia tietoja ja vahvistivat, että se noudattaa suuntaviivojen 128 kohtaa, jonka mukaan vaihtoehtoisten laskentaperusteiden on oltava edustavia eivätkä ne saa perustua epätavallisen suuriin satoihin. Agronomit arvioivat epäsuotuisista sääoloista johtuvat menetykset yksittäisen maatilan tasolla paikan päällä tehtyjen arviointien perusteella, kuten ELGA:n vakuutusta koskevassa asetuksessa säädetään. Paikan päällä tehtävässä tarkastuksessa arvioinnin suorittava agronomi mittaa kasvulohkon pinta-alan asianmukaisin välinein (mittanauha, lohkojen tunnistekartat ja GPS), ja metsäpalstoilla laskee puiden lukumäärän. Sen jälkeen agronomi arvioi lohkon oletetun tuotannon ottamalla huomioon käytetyt viljelytekniikat (erityisesti istutustiheyden, puunkasvatuksessa käytettävän leikkaamisjärjestelmän, muovikalvojen käyttöön perustuvan varhaisviljelyn, kastelujärjestelmän), viljellyt kasvilajikkeet, yksivuotisten viljelmien tapauksessa aiemman viljelmän, viljelyksellisen torjunnan (erityisesti lannoituksen ja tuholaistorjunnan), maaperän tuottavuuden ja tuotantovuoteen mahdollisesti liittyvät erityispiirteet (kuten kuivuus ja ongelmat hedelmän kehittymisessä sikiäimestä). Lopuksi arvioidaan lohkon oletetun tuotannon vahinko-osuus. Vahinko-osuus määritetään lohkon eri osista otettujen näytteiden perusteella ottaen huomioon oletetun tuotannon määrällinen menetys, vahingon aiheuttama laadun heikentyminen ja vahingon tapahtumista seurannut viljelyksellinen torjunta (kuten ylimääräinen kasvinsuojelu, ylimääräinen kitkentä ja vaurioituneiden hedelmien hylkääminen).
2. Vuonna 2008 myönnettyjä korvauksia koskevat erityishuomautukset
(41)
ELGA:n vuonna 2008 maksamista 386 986 648 euron suuruisista tuista 373 257 465,71 euron suuruiset korvaukset maksettiin tuottajille epäsuotuisien sääolojen niiden kasvintuotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi. ELGA sovelsi kyseisiin tukiin kasvintuotannon vakuutusasetuksen 6 §:ää, jossa säädetään korvauksista, joita maksetaan maataloustuotteiden tuottajille ELGA:n vakuutusjärjestelmän perustamisesta annetussa kansallisessa laissa 1790/1988 tarkoitettujen epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi.
(42)
Kreikka toimitti kyseisien tukien osalta viljelykaudella 2007-2008 todettuja epäsuotuisia sääoloja koskevat säätiedot. Viranomaiset ovat tunnustaneet virallisesti mainitut epäsuotuisat sääilmiöt. Kyse on erityisesti koko maassa vuoden 2007 kesäkuun lopussa ja heinäkuussa todetusta hellejaksosta, monilla alueilla lokakuussa 2007 todetuista rankkasateista ja Kreetalla samassa kuussa todetuista kuivista ja kuumista katabaattisista tuulista, Manner-Kreikan luoteis- ja keskiosissa elokuussa 2008 todetuista myrskyistä ja raekuuroista sekä Magnesiassa, Viotiassa, Itä-Attikassa sekä Euboian ja Kreetan saarilla saman vuoden elokuun lopussa havaituista myrskyistä.
Kyseiset korvaukset myönnettiin erityisesti vahingoista, jotka ylittivät seuraavat osuudet tavanomaisesta tuotannosta (14):
Vahingon vähimmäisosuus tavanomaisesta tuotannosta (%)
Korvausten kokonaismäärä
(euroa)
Menetyksiä kärsineiden kasvulohkojen lukumäärä
%-osuus korvausten kokonaismäärästä
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Yhteensä
373 257 465,71
666 406
100
Lisäksi ELGA myönsi 2 472 785,97 euron suuruiset lisäkorvaukset tuottajille, jotka olivat kärsineet samalla viljelykaudella 2007-2008 epäsuotuisista sääoloista johtuneita toistuvia menetyksiä samassa kasvituotannossa. Niiden tapausten osuus korvausten kokonaismäärästä, joissa vahinkojen osuus tavanomaisesta tuotannosta oli 20-30 prosenttia, oli 6,98 prosenttia ja niiden tapausten osuus korvausten kokonaismäärästä, joissa vahingot olivat tuhonneet yli 30 prosenttia tavanomaisesta tuotannosta, oli 93,02 prosenttia.
(43)
ELGA:n maanviljelijöille vuonna 2008 maksamiin tukiin kuuluivat myös seuraavat tuet:
a)
7 338 119,74 euron suuruiset tuet eläinkannan menetyksistä. Näistä tappioista 1 860 279,67 euron osuus vastasi epäsuotuisista sääoloista johtuneita menetyksiä eläinkannassa, 3 188 825,78 euron osuus eläintaudeista johtuneita menetyksiä ja 2 289 014,29 euron osuus muista vahingoista (kuten villieläinten, karhujen, susien ja kulkukoirien hyökkäyksistä) johtuneita menetyksiä. Kreikan viranomaiset katsovat nämä tuet todellisiksi pakollisesta vakuutusjärjestelmästä maksetuiksi korvauksiksi, jotka eivät ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia;
b)
114 374,86 euron suuruiset tuet karhujen aiheuttamista kasvituotannon menetyksistä. Nämä tuet myönnetään yhteisön Life-ohjelmasta ruskeakarhun suojelemiseksi Kreikassa. Tuki-intensiteetti oli 100 prosenttia; ja
c)
3 803 901,72 euron suuruiset tuet toimiin, jotka toteutettiin kasvituotannon ja eläinkannan menetyksiä koskevissa arviointiraporteissa tehtyjen virheiden korjaamiseksi. Kyseiset virheet havaittiin sen jälkeen, kun tuet oli maksettu maanviljelijöille. Ne olivat ELGA:n velkoja kyseisille tuensaajille.
3. Vuonna 2009 myönnettyjä korvauksia koskevat erityishuomautukset
(44)
Tammikuun 30 päivänä 2009 tehdyn ministeriöiden välisen päätöksen perusteella vuonna 2009 maksettuihin 415 019 452 euron suuruisiin korvauksiin liittyvät tuotteet, vahingot aiheuttaneet sääolot ja vahinkojen kuvaukset esitetään seuraavassa taulukossa:
Maataloustuote
Korvauksen kokonaismäärä
(euroa)
Epäsuotuisat sääolot
Kuvaus vahingosta
1.
Mantelit
Kirsikat
Aprikoosit (Bebekou-lajike)
Omenat
Luumut
Päärynät
56 580 555
(kaikkien tuotteiden osalta)
Korkeat lämpötilat ja hellejaksot
Kuuma ja kuiva talvi
Pitkään jatkunut kuivuus
Äkilliset lämpötilavaihtelut
Korkeat lämpötilat ja hellejakso kesän 2007 aikana vaikuttivat kielteisesti kyseisten tuotteiden tuotantoon ja erityisesti nuppujen muodostumiseen hedelmäviljelmillä. Pitkittynyt kuivuusjakso vuonna 2007 ja äkilliset lämpötilavaihtelut supistivat tuotantoa. Lisäksi kuuma ja kuiva talvi aiheutti sen, että monien puuviljelmien horrosjaksot olivat riittämättömät.
2.
Persikat
10 970 348
Samat sääolot kuin 1 kohdassa
Samat vahingot kuin 1 kohdassa
3.
Parsat
6 751 747
Kuuma ja kuiva talvi
Alhaiset lämpötilat
Vuosien 2007-2008 kuuma ja kuiva talvi vauhditti parsojen kataboliatoimintaa ja johti ravinnevarastojen menetykseen. Nämä olosuhteet saivat aikaan tulevan parsantuotannon äkillisen supistumisen. Alhaiset lämpötilat helmikuussa 2008 hidastivat kasvua ja vaikuttivat siten jo aiemmin supistuneeseen tuotantoon. Kreikan parsasato pienentyi siten entisestään vuonna 2008.
4.
Itämainen tupakka
13 817 834
Korkeat lämpötilat ja hellejakso
Kuivuus
Kesän 2007 korkeat lämpötilat ja hellejakso yhdistettyinä kuivuuteen vaikeuttivat hyönteisten levittämien tartuntojen ja ripsiäisten aiheuttamien virustartuntojen hoitoa ja supistivat tupakkatuotantoa koko maassa.
5.
Perunat
7 220 996
Korkeat lämpötilat
Kesien 2006 ja 2008 korkeat lämpötilat vaikeuttivat entomologisten tautien ja kasvitautien hoitoa perunaviljelmillä monilla Kreikan alueilla.
6.
Puuvilla
109 564 462
Pitkään jatkunut kuivuus
Kuuma kesä
Kylmä syksy
Sateet
Pitkään jatkunut kuivuus tyhjensi vesivarastoja. Kuumaa kesää seurannut kylmä syksy yhdistettynä rankkasateisiin vuoden 2008 syyskuun lopulla pienensi puuvillantuotantoa ja heikensi sen laatua koko maassa.
7.
Oliivit
72 026 112
Kuivuus
Halla
Sateet
Pitkään jatkunut kuivuus, vuoden 2008 helmikuun pakkaset leudon talven jälkeen, korkeat lämpötilat ja rankkasateet oliivipuiden kukintajakson aikana supistivat tuntuvasti oliivituotantoa koko maassa.
8.
Viljat (maissi, vehnä, ohra, kaura, ruis ja riisi)
138 087 394
Sateet
Lämpötilavaihtelut
Sateet ja lämpötilavaihtelut vuoden 2008 kevään ja kesän aikana supistivat viljantuotantoa ja helpottivat kasvitautien kehittymistä. Laadun heikkeneminen johtuu myös välttämättömien ravinteiden (proteiini ja gluteiini) puuttumisesta epäsuotuisien sääolojen vuoksi.
Yhteensä
415 019 448
(45)
Kreikan viranomaisten mukaan 415 019 452 euron suuruisista korvauksista 27 614 905 euron suuruiset tuet, jotka maksettiin 871 tuottajalle, katsotaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi.
(46)
Loppuosa näistä tuista, eli 387 404 547 euroa, maksettiin 784 408 tuottajalle. Kreikan viranomaisten mukaan kyseiset tuet soveltuvat sisämarkkinoille perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja poikkeusasetuksen nojalla.
Kreikan viranomaisten näkemyksen mukaan kyseiset tuet noudattivat kaikki poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettuja edellytyksiä. Voidaan erityisesti todeta seuraavaa:
a)
tukien bruttointensiteetti oli enintään 80 prosenttia tuotteen myyntitulojen pienenemisestä epäsuotuisien sääolojen vuoksi;
b)
menetykset laskettiin yksittäisen maatilan tasolla;
c)
menetykseen ei laskettu mukaan menoja, jotka eivät toteutuneet epäsuotuisien sääolojen vuoksi, eivätkä tuottajat saaneet korvauksia muilta vakuutusyhteisöiltä;
d)
kyseiset korvaukset maksettiin suoraan maanviljelijöille;
e)
päätös kyseisten tukien myöntämisestä tehtiin kolmen vuoden kuluttua menetyksestä ja tukien maksaminen tapahtui neljän vuoden kuluessa menetyksestä; ja
f)
tavanomaisen tuotannon laskentaperuste on sama kuin edellä johdanto-osan 42 kappaleessa kuvailtu menetelmä, jota sovellettiin vuonna 2008 myönnettyihin tukiin.
(47)
Lisäksi Kreikan viranomaiset katsovat, että vaikka nyt tarkasteltavina olevia tukia ei voitaisi katsoa varsinaisiksi korvauksiksi (ks. johdanto-osan 36 kappale) eikä poikkeusasetuksen mukaisiksi (ks. johdanto-osan 46 kappale), ne olisi katsottava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon mukaisiksi.
Tukien myöntäminen helpotti asianomaisten maanviljelijöiden rahoituksenhankintaa. Kyseisillä korvauksilla varmistettiin alkutuotannon maksuvalmius Kreikassa. Alkutuotanto on ainoa sektori, johon Kreikan valtio pystyi tukeutumaan talouskriisin ensimmäisten kuukausien aikana Kreikan talouden muita sektoreita uhkaavien riskien välttämiseksi. Tukia ei kuitenkaan myönnetty ilman täsmällisiä perusteita. Niitä myönnettiin yksinomaan maataloustuotteiden tuotantoon liittyvien tosiasiallisten taloudellisten ongelmien tapauksessa. Kyse oli käytännössä ongelmista, joita epäsuotuisat sääolot aiheuttivat maataloustuotannolle (ks. johdanto-osan 44 kappale). Valtaosalle tuista ei ollut vahvistettu intensiteettiä ja kunkin tuottajan ongelmien laajuutta koskevia kynnysarvoja, sillä tarkoituksena oli tukea Kreikan maatilataloutta yleisesti.
(48)
Tiedonannon 7 kohdan a alakohdan mukaisesti komissio soveltaa ilmoittamatta jätettyihin tukiin (15) kyseistä tiedonantoa, jos tuki on myönnetty 17 päivän joulukuuta 2008 jälkeen. Kreikan viranomaiset katsovat sen vuoksi, että kyseisen ilmoituksen 7 kohdan alakohtaa sovelletaan kyseisiin ilmoittamatta jätettyihin tukiin, koska tuet myönnettiin tuottajille 17 päivän joulukuuta 2008 jälkeen.
(49)
Kreikan viranomaiset katsovat nyt tarkasteltavina olevien tukien, jotka otettiin käyttöön tilapäisesti ministeriöiden välisellä määräyksellä, täyttävän kaikki tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdassa asetetut edellytykset. Voidaan erityisesti todeta seuraavaa:
a)
tuet myönnettiin ohjelman muodossa, koska ne perustuivat edellä mainittuun ministeriöiden väliseen asetukseen;
b)
tuet myönnettiin yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 1 päivänä heinäkuuta 2008 valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen mukaisesti. Kreikan viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukia oli myönnetty yksinomaan luonnollisille henkilöille, joista valtaosa oli Kreikan lainsäädännön nojalla vapautettu veroilmoituksen jättämisestä, koska niiden vuositulot olivat alle 12 000 euroa. Kaikilla kyseisiä korvauksia saaneilla tuottajilla oli transaktioita meneillään pankkien kanssa, sillä tuet maksettiin heidän pankkitileilleen. Kreikan viranomaiset vahvistavat, että kyseiset tuottajat olivat maksukykyisiä ja heillä oli mahdollisuus saada riittävästi pankkirahoitusta. Tästä seuraa, että tuottajat eivät olleet vaikeuksissa nyt tarkasteltavina olevien tukien maksuajankohtana;
c)
tukiohjelmaa ei sovellettu kalastusalalla toimiviin yrityksiin;
d)
kyseiset tuet eivät olleet vientitukia eivätkä tukia, joilla suosittaisiin kotimaisia tuotteita tuontituotteiden kustannuksella;
e)
tuet oli myönnetty vuoden 2009 aikana, eli ennen 31 päivää joulukuuta 2010, kuten tilapäiviä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdan f alakohdassa määrätään; ja
f)
kunkin maanviljelijän saaman tuen määrä vaihteli 7 501 ja 15 000 euron välillä.
(50)
Kuten tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdan g alakohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna lokakuussa 2009, määrätään, kunkin maanviljelijän saaman tuen määrä ei saisi nostaa kyseisen maanviljelijän 1 päivästä tammikuuta 200831 päivään joulukuuta 2010 saaman tuen määrää 15 000 euron enimmäismäärän yli. Kreikan viranomaisten mukaan siinä, että ELGA ei saanut kyseisiltä maanviljelijöiltä kirjallisessa tai sähköisessä muodossa olevaa ilmoitusta muista vähämerkityksistä tuista ja tilapäisten yhteisön puitteiden mukaiseen toimenpiteeseen perustuvista tuista, jotka oli saatu kuluvan verovuoden aikana, on kyse pelkästä muodollisuudesta. Sen vuoksi tämän muodollisuuden täyttämättä jättämisen ei pitäisi johtaa päätelmään, ettei tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdan g alakohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna lokakuussa 2009, asetettua edellytystä ole noudatettu. Näin on varsinkin siksi, että kuten ELGA:n tietueet osoittavat, Kreikka ei ollut myöntänyt 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiville tuottajille vähämerkityksisiä tukia eikä tilapäisiä yhteisön puitteita koskevaan tiedonantoon perustuvia tukia.
(51)
Kreikan viranomaisten näkemyksen mukaan 387 404 547 euron kokonaismäärästä 75 382 500 euron suuruisten tukien voitiin katsoa kuuluvan vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen soveltamisalaan.
(52)
Kreikan viranomaisten mukaan mainitut 75 382 500 euron suuruiset tuet täyttävät kaikki vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 vahvistetut edellytykset. Voidaan erityisesti todeta seuraavaa:
a)
asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti edellä mainittuja tukia saaneiden maanviljelijöiden saamien korvausten kokonaismäärä oli enintään 7 500 euroa maanviljelijää kohden verovuosien 2008-2010 aikana;
b)
Kreikan maatalousalalla toimiville yrityksille myöntämien vähämerkityksisten tukien kokonaismäärä kolmen verovuoden pituisen ajanjakson aikana oli enintään 75 382 500 euroa, eli se ei ylittänyt Kreikalle asetuksen (EY) N:o 1535/2007 3 artiklan 3 kohdan ja liitteen mukaisesti asetettua enimmäismäärää.
4. Kolmansien huomautuksia koskevat kommentit
(53)
Kreikka katsoo, etteivät asianomaiset osapuolet ole esittäneet näyttöä siitä, että kyseiset korvaukset olisivat vaikuttaneet niiden jäsenten asemaan sisämarkkinoilla.
(54)
Epäsuotuisien sääolojen luonteen kuvauksen puuttumisesta Kreikan viranomaiset korostavat, että kyseisenkaltaista kuvausta ei tarvita korvauksia koskevassa ministeriöiden välisessä päätöksessä, jossa oli sen sijaan osoitettava, että sääolot olivat tosiasiallisesti epäsuotuisat ja että aiheutuneen vahingon osuus tavanomaisesta tuotannosta oli vähintään 30 prosenttia. Lisäksi Kreikka sisällytti komission yksiköille antamiinsa huomautuksiin kyseisiä sääoloja koskevia analyyttisia tietoja, jotka perustuivat asianmukaisiin säätietoihin.
(55)
Huomautuksesta, jonka mukaan Kreikka ei ole täsmentänyt kyseisien korvausten laskennassa käytettyä menetelmää eikä kärsityn menetyksen vähimmäismäärää, Kreikan viranomaiset muistuttavat, että huomautuksissa, jotka ne ovat esittäneet komissiolle, on yksityiskohtaisia tietoja näistä kahdesta seikasta.
(56)
Kreikan viranomaisten mukaan tarkasteltavina olevien korvausten myöntäminen ei ole vaikuttanut loppukuluttajiin, koska kyseisien maataloustuotteiden hintojen aleneminen ei ole alentanut vähittäishintoja. Kreikan viranomaiset esittivät tämän näkökannan tueksi Kreikan lehdistössä julkaistuja artikkeleita, joiden mukaan monien maataloustuotteiden, mukaan lukien tähän tapaukseen liittyvät tuotteet, vähittäishinnat ovat pysyneet korkeina huolimatta siitä, että kyseisien maataloustuotteiden tukkuhinta oli alentunut.
VI TUEN ARVIOINTI
1. Onko kyse perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta?
(57)
Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Komissio katsoo, että tarkasteltavina olevat toimenpiteet täyttävät mainitut edellytykset.
(58)
Valtion varoista myönnetyt toimenpiteet
Kuten asiassa C-355/00, Freskot AE vastaan Elliniko Dimosio, 22 päivänä maaliskuuta 2003 annettuun tuomioon (16), jäljempänä asia ’Freskot’, perustuvasta oikeuskäytännöstä ilmenee, tämä edellytys täyttyy tarkasteltavana olevassa asiassa, koska kyseisessä kansallisessa lainsäädännössä säädetään selvästi, että ELGA:n suorittamat korvaukset rahoitetaan valtion varoista ja että ne on katsottava suoritetun valtion lukuun yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä (17) tarkoitetussa merkityksessä.
Kuten asiassa Freskot, myös tässä tapauksessa lain 1790/1988 5 a §:stä (ks. myös johdanto-osan 11 kappale) ja muista Kreikan voimassa olevan lainsäädännön säännöksistä seuraa, että ELGA:n erityisestä vakuutusmaksusta saamat tulot, jotka veroviranomaiset perivät, sisältyvät valtion talousarvioon valtion tuloina, ja ne maksetaan ELGA:lle maatalousministeriön (nykyinen maaseudun kehittämisestä ja elintarvikkeista vastaava ministeriö) talousarviosta. Tämän vuoksi se seikka, että kyseiset maksut kirjataan valtion tuloiksi, on riittävä peruste sille, että ELGA:n suorittamat korvaukset maksetaan valtion varoista.
Lisäksi lain 1790/1998 2 §:n (18) mukaisesti ELGA voi maksaa maatalousministeriön päätöksellä tukia tai korvauksia edunsaajille valtion talousarviosta tulevien varojen siirtona tai lainoina, jotka ELGA ottaa Kreikan valtion myöntämän takauksen turvin ja siten, että lainan takaisinmaksua koskeva velvollisuus kuuluu Kreikan valtiolle.
Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä seuraa kuitenkin, että valtion suoraan myöntämät edut ja valtion nimeämien tai perustamien julkisten tai yksityisten elinten välityksellä myöntämät edut katsotaan perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi valtion varoiksi (19). Tämän vuoksi kaksi lainaa, jotka ELGA otti vuosina 2008 ja 2009 maksettuja korvauksia varten Kreikan valtion takauksen turvin (ks. johdanto-osan 15 ja 17 kappale), ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja, koska ne ovat osa ELGA:n varoja ja ELGA on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö, joka on kokonaan valtion omistuksessa ja maatalousministeriön valvonnassa (ks. myös johdanto-osan 8 kappale).
(59)
Toimenpiteet vaikuttavat kauppaan ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua
Komissio toteaa, että kyseiset korvaukset suosivat kotimaisia tuottajia verrattuna yhteisön muihin tuottajiin, jotka eivät saa samaa tukea. Maatalousalalla käydään kilpailua unionin tasolla (20), ja sen vuoksi kaikki jossakin jäsenvaltiossa tuotannon hyväksi toteutetut toimenpiteet vaikuttavat siihen (21). Sen vuoksi kyseiset korvaukset voivat vääristää kilpailua sisämarkkinoilla ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(60)
Joitakin yrityksiä tai tuotannonaloja suosivat toimenpiteet
Tuomioistuimen oikeuskäytännön (22) mukaan tukena pidetään toimenpiteitä, jotka eivät ole avustuksia sanan suppeassa merkityksessä mutta jotka eri tavoin alentavat yritysten vastattavaksi tavallisesti kuuluvia kustannuksia ja ovat siten sekä luonteeltaan että vaikutuksiltaan avustusten kaltaisia.
Tuomioistuin totesi asiassa Freskot, että perussopimuksen 102 artiklassa tarkoitettu käsite ”yritys” ei koske ELGA:n kaltaista laitosta siltä osin, kuin on kyse tämän toiminnasta, joka perustuu luonnonuhkien varalta olevaan pakolliseen vakuutusjärjestelmään (ks. tuomion 79 ja 88 kohta).
Kyseisellä pakollisella vakuutusjärjestelmällä tavoitellaan pääasiassa sosiaalipoliittista päämäärää, jolla pyritään varmistamaan riittävä vakuutusturva kaikille maatiloille, mukaan lukien maatilat, joiden osalta luonnonuhasta aiheutuvan vahinkotapahtuman todennäköisyys on suurempi (ks. tuomion 66 ja 67 kohta). Kaikista maataloustuotteista peritään samansuuruinen maksu eikä maksun määrä riipu tuottajan tosiasiallisesta riskiprofiilista (yhteisvastuuperiaate). Valtio valvoo ELGA:n toimintaa, ja toimivaltaiset ministerit määrittävät sekä vakuutusmaksun suuruuden tulojen osalta että maksettavien korvausten määrän.
Kuten tuomioistuin totesi 22 päivänä tammikuuta 2002 asiassa C-218/00, Cisal vastaan INAIL, antamassaan tuomiossa (23), se että valtio valvoo ELGA:n vakuutusjärjestelmän olennaisina seikkoina olevien korvausten ja vakuutusmaksujen määrää ja että tällaiselle vakuutusjärjestelmälle luonteenomainen pakollinen kuuluminen järjestelmään on välttämätön järjestelmän rahoitukselliselle tasapainolle ja yhteisvastuuperiaatteen noudattamiselle, ja yhteisvastuuperiaate edellyttää, ettei vakuutetulle maksettuja etuuksia suhteuteta hänen suorittamiinsa vakuutusmaksuihin.
Nyt tarkasteltavana oleva asia eroaa kuitenkin asiaan Cisal vastaan INAIL liittyvistä seikoista siten, että ELGA:n vakuutuskorvausten saajat ovat taloudellista toimintaa harjoittavia yrityksiä. Se, että ELGA ei harjoita itse taloudellista toimintaa, ei sen vuoksi riitä perusteeksi sille, että sen suorittamien maksujen saajien ei katsottaisi olevan perussopimuksessa tarkoitettuja yrityksiä, joita ei katsottaisi potentiaalisiksi valtiontukien saajiksi (ks. asia Freskot, 80 kohta).
Taloudellisesta edusta tuomioistuin toteaa asian Freskot 84 kohdassa yksinomaan, että ”näin ollen on tarkasteltava yhtäältä sitä, olisivatko - ja jos olisivat, missä määrin - kreikkalaiset maatilat ilman pakollisen vakuutusturvan olemassaoloa joutuneet hankkimaan ja tosiasiallisesti voineet hankkia vakuutuksen yksityisiltä vakuutusyhtiöiltä taikka joutuneet ryhtymään ja tosiasiallisesti voineet ryhtyä muihin toimenpiteisiin suojautuakseen riittävällä tavalla luonnonuhkien näille maatiloille aiheuttamien seurausten varalta; ja toisaalta sitä, missä määrin maksu vastaa ELGA:n pakollisen vakuutuksen nojalla suorittamien korvausten todellisia taloudellisia kustannuksia, jos tällaiset kustannukset ylipäätään voidaan laskea”. Tuomion 87 kohdassa tuomioistuin toteaa kuitenkin, että ”yhteisöjen tuomioistuimella ei kuitenkaan ole käytettävissään tarpeellisia tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja vastatakseen esitetyn kysymyksen siihen osaan, joka koskee sitä, onko ELGA:n luonnonuhkien varalta olevan pakollisen vakuutusjärjestelmän nojalla suorittamia korvauksia mahdollisesti pidettävä valtiontukina”. Asian Freskot 87 kohdassa tuomioistuin toteaa kuitenkin, että ”yhteisöjen tuomioistuimella ei kuitenkaan ole käytettävissään tarpeellisia tosiseikkoja ja oikeudellisia seikkoja vastatakseen esitetyn kysymyksen siihen osaan, joka koskee sitä, onko ELGA:n luonnonuhkien varalta olevan pakollisen vakuutusjärjestelmän nojalla suorittamia korvauksia mahdollisesti pidettävä valtiontukina”.
(61)
Tuomioistuimen oikeuskäytännössä vahvistetaan, ettei toimenpidettä voida jättää katsomatta perustamissopimuksen perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi yksinomaan sillä perusteella, että toimenpide on luonteeltaan sosiaalinen (24) tai että se rahoitetaan osittain tai kokonaan viranomaisen näille yrityksille määräämillä ja niiltä kantamilla maksuilla (25), koska kyseisessä artiklassa ei erotella valtion interventioita niiden syiden tai tavoitteiden mukaisesti, vaan ne määritellään niiden vaikutusten mukaan (26).
Korvaukset, jotka ELGA maksoi vuonna 2008 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, koskivat tiettyjä kreikkalaisia kasvi- ja eläinperäisiä tuotteita ja vuonna 2009 maksetut korvaukset tiettyjä kasviviljelmiä. Tästä seuraa, että korvaukset, jotka ELGA maksoi paikallisille maataloustuotteiden tuottajille, voivat antaa kyseisille tuottajille valikoivan taloudellisen edun verrattuna unionin muihin tuottajiin, jotka eivät saa samaa tukea.
Lisäksi tapauksissa, joissa luonnononnettomuudesta aiheutuvan vahinkotapahtuman todennäköisyys on suurempi, on aihetta epäillä, voivatko maatilat saada vakuutusturvan yksityiseltä vakuutuksenantajalta vastaavin ehdoin. Komissio katsoo sen vuoksi tässä tilanteessa, että korvaukset, jotka ELGA maksoi kyseisen järjestelmän kautta, antavat edunsaajille valikoivan taloudellisen edun.
(62)
Tuomioistuimen asiassa Freskot antaman tuomion kannalta (ks. tuomion 86 kohta) on kuitenkin aiheellista tarkastella kysymystä siitä, voitaisiinko kyseistä toimenpidettä perustella järjestelmän luonteella tai yleisellä rakenteella. Asianomaisen jäsenvaltion tehtävänä on osoittaa, että toimenpidettä voidaan perustella kyseisen järjestelmän luonteen ja rakenteen nojalla (27). On syytä tutkia, aiheuttavatko maatalousalan erityispiirteet ja sen erityisen suuri riippuvuus tietyistä sääoloja sekä sen haavoittuvuus Kreikan luonnonuhkiin nähden sen, että Kreikalla on välttämättä oltava valtiollinen järjestelmä, joka turvaa korvausten vähimmäistason yhteisvastuun periaatteen perusteella. Toimenpide, jolla poiketaan yleisestä verojärjestelmästä, voi kuitenkin olla perusteltu verojärjestelmän (tai veroluonteisen järjestelmän) luonteen tai rakenteen johdosta, jos kyseessä oleva jäsenvaltio voi osoittaa, että mainittu toimenpide on suora seuraus jäsenvaltion verojärjestelmän perus- tai pääperiaatteista. On erotettava yhtäältä tietylle järjestelmälle asetetut tavoitteet, jotka ovat järjestelmään nähden ulkoisia, ja toisaalta itse verojärjestelmään olennaisena osana kuuluvat mekanismit, jotka ovat tarpeen mainitunlaisten tavoitteiden saavuttamiseksi (28).
Koska on ilmeistä, että ELGA:a ei rahoiteta pelkästään veroluonteisilla maksuilla vaan lisäksi myös valtion suorilla maksuosuuksilla, tuottajien väliseen yhteisvastuuseen pohjautuvaa perustetta ei voida soveltaa, joten järjestelmä on katsottava kokonaisuudessaan valikoivaksi.
Sen vuoksi 386 986 648 euron suuruisia korvauksia, jotka maksettiin tuottajille vuonna 2008, ei rahoitettu suurimmaksi osaksi pakollisilla erityismaksuilla, joiden määrä oli vain 88 353 000 euroa. Tässä tapauksessa vakuutetuille tuottajille suoritettuja maksuja ei voitaisi enää katsoa maksuiksi, jotka rahoitetaan pelkästään vakuutusmaksuista saatavilla tuloilla (29).
(63)
Vuonna 2009 maksetuista 415 019 452 euron suuruisista korvauksista komissio toteaa, että niitä ei rahoitettu pakollisilla erityismaksuilla, joiden määrä oli 57 015 388 euroa vuonna 2009. Kyseisistä korvauksista säädettiin 30 päivänä tammikuuta 2009 annetulla ministeriöiden välisellä asetuksella, jonka mukaan kyse oli kasvituotannon menetyksiä koskevasta poikkeuksellisesta vakuutusturvasta. Ne eivät sisältyneet korvauksiin, jotka ELGA joutui maksamaan tuottajille vuonna 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä vahinkojen korjaamiseksi. Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä Kreikan viranomaisten väitettä, jonka mukaan myös kyseiset korvaukset olisi katsottava varsinaisiksi korvauksiksi.
(64)
Voidakseen maksaa mainitut suuret korvaukset maataloustuotteiden tuottajille ELGA joutui ottamaan kaksi lainaa, jotka maksetaan takaisin kymmenen vuoden aikana (ks. johdanto-osan 16 ja 17 kappale). Niiden tietojen perusteella, jotka Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet ELGA:n ottamien kahden lainan vuotuisten korko- ja lyhennyserien kehityksestä, on todettava, ettei ELGA saa tuottajien maksamista erityisistä vakuutusmaksuista tarpeeksi varoja maksaakseen nämä vuotuiset erät kymmenen vuoden aikana. Tämä johtuu erityisesti siitä, että kyseisiä maksuja on käytettävä korvausten maksamiseksi mainittujen vuosien aikana sattuneista vahingoista.
(65)
Kreikan viranomaiset olivat ilmoittaneet toimittamissaan lisätiedoissa, että uusi maataloustoiminnan suoja- ja vakuutusjärjestelmää koskeva laki 3877/2010 hyväksyttiin ELGA:n tulojen kasvattamiseksi.
Komissio katsoo, että kyseinen laki voi edistää ELGA:n toiminnan tulevaa tervehdyttämistä. Vaikka ELGA:n tulot tulevat kasvamaan, siitä ei voida päätellä, että tulojen kasvu olisi riittävä mainittujen lainojen maksamiseksi takaisin ja korvausten myöntämiseksi tuottajille kyseisien vuosien aikana.
Laina, jonka ELGA otti vuodeksi 2009, rasittaa siten liiallisessa määrin tuloja, jotka se saa kymmenen seuraavan vuoden aikana, koska se joutui jo tuolloin maksamaan takaisin lainaa, jonka se oli ottanut vuodeksi 2008 ja jota varten se oli ”kiinnittänyt” ennakkoon seuraavien vuosien vakuutusmaksut. Kuten asianomaiset osapuolet toteavat (ks. johdanto-osan 34 ja 35 kappale), kaksi lisälainaa, jotka ELGA otti myös vuonna 2009, pahentavat väistämättä tätä ongelmaa. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kyseiset toimenpiteet rahoitettaisiin myös muista ELGA:n käytettävissä olevista valtion varoista.
(66)
Näyttää joka tapauksessa siltä, että eroja, jotka tukiohjelmassa tehtiin vastaavanlaisessa tosiasiallisessa ja oikeudellisessa tilanteessa olevien yritysten välillä, ei voida perustella kyseisen ohjelman yhteisvastuutavoitteilla, kun tilannetta tarkastellaan luonnonilmiöiden aiheuttamien vahinkojen korvaamista koskevan Kreikan lainsäädännön kannalta. Muilla kuin nyt tarkasteltavan ohjelman kattamilla aloilla toimivat yritykset vastaavat ensiksikin itse samankaltaisista tai vertailukelpoisista riskeistä. Lisäksi on ilmeistä, että ohjelman kattamalla maatalousalalla tietyt tuottajat tulevat aina olemaan muita alttiimpia tietyille riskeille (tuotannon tyypin tai maantieteellisen sijaintipaikkansa vuoksi), mikä aiheuttaa sen, että tukien maksaminen tulee aina painottumaan tiettyihin tuottajaryhmiin muiden tuottajien kustannuksella.
(67)
Näistä syistä komissio päättelee, että korvaukset, jotka ELGA maksoi maataloustuotteiden tuottajille vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, kuuluvat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja ovat valtiontukia.
(68)
Tämän vuoksi on syytä tutkia, onko perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätystä yleisestä periaatteesta, jonka mukaan valtiontuet ovat kiellettyjä, mahdollista myöntää poikkeus.
2. Toimenpiteiden katsominen sääntöjenvastaisiksi tuiksi
(69)
Koska nyt tarkasteltavana olevat tuet on myönnetty ja maksettu ilmoittamatta siitä ennakolta, kyse on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f alakohdassa tarkoitetusta sääntöjenvastaisesta tuesta.
3. Arviointi tukien soveltuvuudesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla
(70)
Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(71)
Tämän poikkeuksen soveltaminen edellyttää, että kyseiset tuet noudattavat niiden myöntämisen aikaan - eli vuosina 2008 ja 2009 - sovellettavia säädöksiä. Tässä tapauksessa on kyse maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevista suuntaviivoista vuosiksi 2007-2013 ja erityisesti niiden V.B luvusta, jossa tarkastellaan maataloustuotannolle tai maatalouden tuotantovälineille aiheutuneiden vahinkojen korvaamiseksi myönnettäviä tukia, varsinkin V.B.3 kohdasta, jossa tarkastellaan tukea viljelijöille myönnettäviin korvauksiin epäsuotuisista sääoloista johtuvien menetysten vuoksi, ja poikkeusasetuksen 11 artiklasta.
On huomattava, että suuntaviivojen V.B.4 lukua, jossa käsitellään eläin- ja kasvitautien torjuntaan tarkoitettua tukea, olisi sovellettava tiettyihin tuotannonaloihin, jotka kuuluivat tuottajille vuonna 2009 myönnettyjen tukien piiriin (itämainen tupakka ja peruna). Koska Kreikan viranomaiset ovat kuitenkin osoittaneet, että näillä tuotannonaloilla ilmenneet taudit johtuivat epäsuotuisista sääoloista (ks. myös johdanto-osan 44 kappale) suuntaviivojen V.B.4 luvun alaviitteen 31 mukaisesti, komissio arvioi tukitoimenpiteet V.B.3 luvun mukaisesti.
(72)
Edellä mainituissa suuntaviivojen kohdissa tarkoitetut olosuhteet, jotka ovat merkityksellisiä tämän asian kannalta, ovat seuraavat:
a)
Suuntaviivojen 125 kohdan mukaiset sääolot, kuten halla, rakeet, jää, sade tai kuivuus, toisin sanoen ilmiöt, jotka aiheuttivat menetyksiä tietyille maataloustuotannon aloille Kreikassa vuosina 2008 ja 2009, voidaan rinnastaa luonnonmullistuksiin, jos vahinkojen taso ylittää tavanomaisen tuotannon tietyn vähimmäismäärän. Rinnastettavissa olevista tapahtumista maksettava korvaus edistää viljelyalan kehitystä, ja se olisi sallittava perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella.
Jotta menetykset olisivat tukikelpoisia, epäsuotuisista sääoloista johtuvien menetysten on oltava vähintään 30 prosenttia tuotannonmenetystä edeltävän kolmivuotiskauden keskimääräisestä tuotannosta tai edeltävään viisivuotiskauteen perustuvasta kolmen vuoden keskiarvosta, josta on poistettu korkeimman ja alhaisimman vuoden arvo. Suuntaviivojen 128 kohdan mukaisesti komissio hyväksyy vaihtoehtoiset tavanomaisen tuotannon laskentaperusteet, esimerkiksi alueelliset viitearvot, jos se katsoo, että ne ovat edustavia eivätkä perustu epätavallisen suuriin satoihin;
b)
Tukitoimenpiteitä koskevien ilmoitusten tukena on oltava asianmukaiset säätiedot. Lisäksi viranomaisten on tunnustettava virallisesti epäsuotuisat sääolot, jotka voidaan rinnastaa luonnonmullistukseen;
c)
Tuen bruttointensiteetti voi olla enintään 80 prosenttia (90 prosenttia epäsuotuisilla alueilla ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20 päivänä syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (30) 36 artiklan a alakohdan i, ii ja iii alakohdassa tarkoitetuilla alueilla, jotka jäsenvaltiot ovat rajanneet kyseisen asetuksen 50 ja 94 artiklan mukaisesti) kyseisen tuotteen myyntitulojen alenemisesta, joka lasketaan vähentämällä
i)
sinä vuonna, jona epäsuotuisien sääolojen aiheuttama tapahtuma esiintyi, tuotetun tuotteen määrä kerrottuna kyseisen vuoden aikana saadulla keskimääräisellä myyntihinnalla
ii)
edellisen kolmivuotiskauden keskimääräisestä vuosituotannosta (tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden keskimääräisestä tuotannosta, lukuun ottamatta korkeinta ja alinta määrää) kerrottuna saadulla keskimääräisellä myyntihinnalla.
Tällä tavoin saatua tukikelpoista määrää voidaan korottaa muiden sellaisten kustannusten määrällä, jotka ovat aiheutuneet viljelijälle erityisesti siksi, että sato on jäänyt korjaamatta epäsuotuisan tapahtuman vuoksi;
d)
Tukikelpoisten menetysten enimmäismäärästä on vähennettävä mahdolliset vakuutuskorvauksina saadut määrät ja kustannukset, jotka eivät johtuneet epäsuotuisista sääoloista;
e)
Menetykset on laskettava yksittäisen maatilan tasolla, mutta komissio voi hyväksyä keskiarvojen käytön edellyttäen, että ne ovat edustavia eivätkä johda liiallisten korvausten maksamiseen yhdellekään edunsaajalle;
f)
Edunsaajan on aina vastattava osasta kustannuksia (suuntaviivojen 125 kohdan d alakohta);
g)
Ohjelmien toteutus on aloitettava kolmen vuoden kuluessa ja tuet on maksettava neljän vuoden kuluessa menojen tai menetyksen aiheutumisesta.
(73)
Komissio toteaa, että valtaosa 373 257 465,71 euron suuruisista korvauksista, jotka ELGA oli myöntänyt tuottajille epäsuotuisien sääolojen niiden kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi, eli 347 193 466,52 euron osuus (ks. johdanto-osan 42 kappale), noudattaa johdanto-osan 72 kappaleessa mainittuja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä. Myös 2 472 785,97 euron suuruiset tuet epäsuotuisista sääolosuhteista johtuneiden toistuvien menetysten kompensoimiseksi samassa kasvituotannossa noudattavat pääosin, eli 2 300 185,51 euron osuuden osalta, johdanto-osan 72 kappaleessa mainittuja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä.
(74)
Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa oleva taulukko osoittaa, 347 193 466,52 euron suuruiset korvaukset täyttävät erityisesti johdanto-osan 72 kappaleen a alakohdassa mainitun edellytyksen, koska aiheutuneen vahingon osuus tavanomaisesta tuotannosta oli vähintään 30 prosenttia. Toistuvien menetysten kattamiseen myönnetyt2 300 185,51 euron suuruiset tuet, joiden osuus tukien kokonaismäärästä oli 93,02 prosenttia, täyttävät myös johdanto-osan 72 kappaleen a alakohdan mukaisen edellytyksen, koska vahingon osuus tavanomaisesta tuotannosta oli yli 30 prosenttia.
(75)
Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (ks. johdanto-osan 39 kappale), kyseisten korvausten bruttointensiteetit suhteutettuina tuotteen myyntitulojen alenemiseen noudattavat poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettuja enimmäisintensiteettejä (ks. johdanto-osan 72 kappaleen c alakohta). Intensiteettien laskennassa ei kuitenkaan käytetä poikkeusasetuksen 2 artiklan mukaisesti edellisen kolmivuotiskauden keskimääräistä vuosituotantoa (kolmen vuoden keskimääräistä tuotantoa), koska kyseisiin korvauksiin sovellettiin toista tavanomaisen tuotannon laskentaperustetta (ks. johdanto-osan 40 kappaleessa oleva laskentaperusteen kuvaus).
(76)
Suuntaviivojen 128 kohdan mukaisesti komissio voi hyväksyä muut kuin poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 alakohdassa säädetyt laskentaperusteet edellyttäen, että ne ovat edustavia eivätkä perustu epätavallisen suuriin satoihin. Analysoituaan tarkasteltavana olevassa asiassa käytetyn laskentaperusteen kuvauksen komissio katsoo, että se noudattaa edellä mainittua suuntaviivojen määräystä, ja tuki-intensiteettien perusteella näyttää siltä, ettei näihin tukiin liity riskiä liian suurten korvausten maksamisesta aiheutuneista menetyksistä
(77)
Komissio toteaa myös, että säätiedot, jotka Kreikka on toimittanut viljelykaudella 2007-2008 ilmenneistä tapahtumista, osoittavat, että kyseisten korvausten myöntäminen oli perustelua silloisten sääolojen vuoksi.
(78)
Lisäksi tuista toimitetuista tiedoista ilmenee (ks. johdanto-osan 39 kappale), että tukimääriä alennettiin vakuutusyhtiöltä mahdollisesti saatujen korvausmäärien ja sellaisten kulujen perusteella, jotka eivät aiheutuneet menetykset aiheuttaneesta tapahtumasta. Lisäksi menetykset laskettiin yksittäisen maatilan tasolla. Tukien maksamisessa noudatettiin johdanto-osan 72 kappaleen g alakohdassa mainittuja määräaikoja, jotka alkavat menetyksen aiheutumispäivästä.
(79)
Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että 349 493 652,03 euron suuruiset korvaukset, jotka ELGA myönsi tuottajille vuonna 2008 niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi ja joista 2 300 185,51 euron osuus koski samalle kasvituotannolle aiheutuneiden toistuvien menetysten kattamiseen myönnettyjä tukia, noudattivat asiaa koskevia suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä, ja sen vuoksi ne voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi.
(80)
Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa oleva taulukko kuitenkin osoittaa, 26 063 999,19 euron suuruiset korvaukset, jotka ELGA myönsi vuonna 2008 maataloustuotteiden tuottajille niiden kasvituotannon menetysten kompensoimiseksi, eivät noudata poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 kohtaa, jossa säädetään vahingon vähimmäisosuudesta suhteessa tavanomaiseen tuotantoon. Komissio toteaa, että tarkasteltavana olevat korvaukset eivät noudata kaikkia merkityksellisiä suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytyksiä eikä niihin sen vuoksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.
(81)
Johdanto-osan 43 kappaleesta ilmenee, että Kreikan viranomaiset eivät katso 7 338 119,74 euron suuruisia korvauksia, jotka ELGA myönsi maanviljelijöille vuonna 2008 eläinkannan menetysten kompensoimiseksi, valtiontuiksi, koska ne maksettiin pakollisesta erityisvakuutusjärjestelmästä. Vaikka Kreikan viranomaiset katsovat tämän koskevan kaikkia ELGA:n vuosina 2008 ja 2009 myöntämiä korvauksia, eläinkantaa koskevat korvaukset ovat ainoat tuet, joista viranomaiset eivät ole toimittaneet lisätietoja, joiden perusteella kyseiset tuet voitaisiin katsoa suuntaviivojen mukaisiksi. Tästä syystä komissio katsoo, että kyseiset tuet eivät noudata merkityksellisiä suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytyksiä eikä niihin sen vuoksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.
Komissio haluaa joka tapauksessa korostaa, että täyttääkseen yhteistyövelvollisuutensa komissiota kohtaan asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava kaikki tiedot, joiden perusteella komissio voi varmistaa, että haetun poikkeuksen edellytykset täyttyvät. (31) Tässä tapauksessa Kreikan viranomaiset eivät ole koskaan vaatineet suuntaviivojen soveltamista eivätkä toimittaneet komissiolle asiakirjoja, joiden perusteella se voisi tarkastella tietoja kyseisten suuntaviivojen kannalta, vaikka komissio viittaa tähän muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 21 kappaleessa.
(82)
Karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kattamiseen myönnetyistä 114 374,86 euron suuruisista tuista on todettava, etteivät ne kuulu suuntaviivojen V luvun riskin- ja kriisinhallintaa koskevien määräysten soveltamisalaan. Suuntaviivojen 23 kohdan mukaisesti komissio arvioi tapauskohtaisesti kaikki tukitoimenpiteet, jotka eivät kuulu näiden suuntaviivojen soveltamisalaan, ja hyväksyy toimenpiteet vain, jos myönteinen vaikutus alan kehitykseen on selvästi kilpailun vääristymisen riskiä suurempi.
Suuntaviivojen 113 kohdassa todetaan, että kun on kyse riskinhallintaan myönnettävän valtiontuen hyväksymisestä, tuottajilta on edellytettävä tiettyä vähimmäisosuutta tappioiden rahoituksessa, jotta voitaisiin välttää kilpailun vääristymisen riski ja kannustaa riskin minimointiin. Tuki-intensiteetti oli tässä tapauksessa kuitenkin 100 prosenttia, ja komissio katsookin, että se, ettei tuottajilta edellytetty minkäänlaista osuutta menetysten rahoituksessa, aiheuttaa kilpailun vääristymisen riskin. Tästä syystä komissio katsoo, että tuottajilta olisi pitänyt tässä tapauksessa vaatia 20 prosentin vähimmäisrahoitusosuus. Kyseiset tuet soveltuvat tämän vuoksi sisämarkkinoille 80 prosentin osalta niiden intensiteetistä, eli 91 500 euron osuuden osalta. Tukien loppuosa - 20 prosenttia niiden intensiteetistä - katsotaan sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi.
(83)
Tuista toimiin, jotka toteutettiin kasvituotannon ja eläinkannan menetyksiä koskevissa arviointiraporteissa tehtyjen virheiden korjaamiseksi, on todettava, että Kreikka ei antanut niistä muuta tietoa kuin tukien kokonaismäärän - 3 803 901,72 euroa. Lisätiedoissa, jotka Kreikan viranomaiset lähettivät komissiolle, ei kuitenkaan täsmennetä kasvituotannon ja eläinkannan menetysten ja karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseen liittyvien korjaustoimien tukimääriä (ks. johdanto-osan 41, 42 ja 43 kappale). Koska korjaustoimet koskivat hallinnollisia virheitä, joista muodostui ELGA:n velkoja kyseisille tuensaajille, komissio katsoo, että näiden korjaustoimia koskevien tukien voitaisiin katsoa sisältyvän mainittuihin korvauksiin. Koska komissio katsoo sisämarkkinoille soveltuviksi tuiksi ainoastaan kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseen myönnetyt 349 666 252,49 euron suuruiset korvaukset (ks. johdanto-osan 75 kappale), se toteaa, että vain niitä korjaustoimia, jotka koskevat kyseisiä korvauksia, voidaan pitää merkityksellisinä suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytykset täyttävinä tukina, joihin voidaan soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa.
(84)
Yhteensä 415 019 452 euron suuruisista korvauksista, jotka ELGA maksoi maanviljelijöille vuonna 2009, 27 614 905 euron osuus noudattaa johdanto-osan 73 kappaleessa kuvailtuja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä.
(85)
Komissio toteaa Kreikan viranomaisten kaikista ELGA:n vuonna 2009 maksamista korvauksista toimittamien yksityiskohtaisten tietojen perusteella (ks. johdanto-osan 37 kappale), että 27 614 905 euron suuruiset korvaukset täyttävät johdanto-osan 73 kappaleen a alakohdassa vahvistetun edellytyksen, jonka mukaan vahingon osuuden tavanomaisesta tuotannosta on oltava vähintään 30 prosenttia.
(86)
Johdanto-osan 76-79 kappaleessa esitettyjä päätelmiä osasta ELGA:n vuonna 2008 myöntämiä tukia voidaan soveltaa myös vuonna 2009 myönnettyihin 27 614 905 euron suuruisiin tukiin, eli myös viimeksi mainitut tuet noudattavat kaikkia merkityksellisissä suuntaviivojen määräyksissä ja poikkeusasetuksen säännöksissä vahvistettuja edellytyksiä.
(87)
Erityisesti tuki-intensiteetit, käytetty laskentaperuste, viljelykauden 2008-2009 tapahtumiin liittyvät säätiedot (ks. johdanto-osan 44 kappaleessa oleva taulukko), se, että aiheutuneista menetyksistä ei maksettu liian suuria korvauksia, ja määräajat, johon mennessä tuet oli maksettava menetyksen jälkeen, noudattavat merkityksellisiä suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä.
(88)
Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että 27 614 905 euron suuruiset tuet, jotka ELGA maksoi maanviljelijöille vuoden 2009 aikana, voidaan katsoa merkityksellisten suuntaviivojen määräysten ja poikkeusasetusten säännösten mukaisiksi. Tukiin voidaan sen vuoksi soveltaa perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.
(89)
Toisin kuin Kreikan viranomaiset (ks. johdanto-osan 46 kappale), komissio toteaa, että tukien 387 404 547 euron suuruista loppuosaa ei voida katsoa poikkeusasetuksen 11 artiklassa vahvistettujen edellytysten mukaiseksi.
(90)
Yksityiskohtaiset tiedot, jotka Kreikka toimitti kaikista vuonna 2009 myönnetyistä tuista, osoittavat, että nyt tarkasteltavana olevaan asiaan liittyvät epäsuotuisat sääolot eivät ole poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 alakohdan määritelmän mukaisia epäsuotuisia sääoloja, jotka voidaan rinnastaa luonnonmullistukseen, koska kyseiset huonot sääolot olivat tuhonneet alle 30 prosenttia asianomaisten maanviljelijöiden tavanomaisesta tuotannosta. Tavanomaista tuotantoa ei myöskään määritelty tarkasteltavana olevassa asiassa poikkeusasetuksen 2 artiklan 8 alakohdan mukaisesti (32), ja sen vuoksi kyseisiä tuki-intensiteettejä ei ollut vahvistettu poikkeusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(91)
Kreikan viranomaiset katsovat myös, että kyseiset tuet täyttävät kaikki edellytykset, joiden on täytyttävä, jotta tuet voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon mukaisiksi (ks. johdanto-osan 47-50 kappale).
(92)
Komission mukaan kyseisiin ilmoittamatta jätettyihin tukiin, jotka kaikki oli myönnetty vuoden 2009 aikana, ei voida soveltaa suoraan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaa, koska komissio on antanut tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon, jota sovelletaan kyseisen alakohdan mukaisesti 17 päivästä joulukuuta 2008. Tiedonannon 4.2.2 kohdan h alakohdassa määrätään nimenomaisesti maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimivien yritysten jättämisestä sen soveltamisalan ulkopuolella. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan valtiontukien erityisalalla komission hyväksymät puitteet ja tiedonannot sitovat komissiota edellyttäen, ettei niillä poiketa perustamissopimuksen määräyksistä (33). Komissio katsoi tilapäisten puitteiden 4.2.2 kohdan h alakohdan laatimisen aikaan, että tukiohjelmaa (jonka tarkoituksena oli rahoituksen saatavuuden turvaaminen finanssi- ja talouskriisissä) ei sovellettu maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiviin yrityksiin. Lisäksi komissio arvioi, että alalla todennäköisesti ilmenevien merkittävien kilpailunvääristymien vuoksi kyseisenkaltaiset tuet eivät olisi tarpeellisia eivätkä oikeasuhteisia perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla ennen kuin maataloustuotteiden alkutuotannon alaa koskevat säännöt ja erityiset kynnysarvot on saatettu voimaan (34). Komission näkemyksen mukaan tiedonantoa sovelletaan nyt tarkasteltavana olevassa asiassa kyseisenä ajankohtana voimassa olleessa muodossa 17 päivästä joulukuuta 2008 alkavan ja 27 päivänä lokakuuta 2009 päättyvän jakson aikana myönnettyihin tukiin.
Suuntaviivat, joita sovellettiin kyseisien tukien myöntämisen aikaan, ovat maa- ja metsätalousalan valtiontukea koskevat yhteisön suuntaviivat vuosiksi 2007-2013. Kuten johdanto-osan 91 kappaleessa kuitenkin todetaan, tässä asiassa huonot sääolot olivat tuhonneet alle 30 prosenttia asianomaisten maanviljelijöiden tavanomaisesta tuotannosta. Tästä seuraa, että kyseisien korvausten ei voida katsoa täyttävän merkityksellisiä suuntaviivojen määräyksiä.
(93)
Kuten johdanto-osan 48 kappaleessa todetaan, Kreikan viranomaiset katsovat, että kyseisen tiedonannon 7 kohdan a alakohtaa sovelletaan kyseisiin ilmoittamatta jätettyihin tukiin, koska tuet myönnettiin tuottajille 17 päivän joulukuuta 2008 jälkeen.
Komissio katsoo kuitenkin, että mahdollisuus todeta maatalousalan tuet sisämarkkinoille soveltuviksi tuiksi tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon mukaisesti voi kattaa vain 28 päivästä lokakuuta 2009 myönnetyt maatalousalan tuet. Kyseisenä päivänä tuli voimaan tilapäisten yhteisön puitteiden muuttamista koskeva tiedonanto, jossa määrättiin maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimiville yrityksille myönnettävän tuen rajatusta sisämarkkinoille soveltuvasta määrästä.
(94)
Yksityiskohtaiset tiedot, jotka Kreikan viranomaiset ovat toimittaneet kaikista ELGA:n vuoden 2009 aikana myöntämistä tuista, osoittavat, että kyseiset tuet oli myönnetty lähes kokonaisuudessaan maataloustuotteiden tuottajille edellä mainittua 28 päivää lokakuuta 2009 edeltävinä ajankohtina. Suurin osa tuista myönnettiin vuoden 2009 maalis- ja heinäkuun välisenä aikana, ja osa tuista myös syyskuussa 2009.
(95)
Komissio toteaa tämän vuoksi, että kyseiset tuet eivät ole tiedonannon mukaisia eikä niihin siksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaista poikkeusta.
(96)
Komissio myöntää kuitenkin, että tukiin, jotka ELGA myönsi maataloustuotteiden tuottajille 28 päivän lokakuuta 2009 jälkeen (joulukuussa 2009 ja marraskuussa 2010 myönnettiin erittäin vähän tukea), voidaan soveltaa tiedonantoon tehtyjä muutoksia, jotka koskevat maatalousalaa.
(97)
Kyseiset tuet noudattavat tilapäisiä yhteisön puitteita koskevan tiedonannon 4.2.2 kohdassa asetettuja edellytyksiä. Tiedonannon 4.2.2 kohdan g alakohdan mukaista edellytystä ei kuitenkaan ole noudatettu, koska ELGA ei ole saanut kyseisiltä maanviljelijöiltä ilmoitusta muista vähämerkityksisistä tuista ja muista tilapäisten yhteisön puitteiden mukaiseen toimenpiteeseen perustuvista tuista, jotka oli saatu kuluneen verovuoden aika Komissio pitää kuitenkin hyväksyttävänä Kreikan viranomaisten väitettä, jonka mukaan kyseinen vaatimus olisi katsottava tässä asiassa pelkäksi muodollisuudeksi, koska Kreikka ei ollut myöntänyt 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisenä aikana maatalousalan yrityksille vähämerkityksisiä tukia eikä muita tilapäisiä yhteisön suuntaviivoja koskevaan tiedonantoon perustuvia tukia. Komissio toteaa tämän vuoksi, että tiedonannon soveltamisalaan kuuluvat tuet noudattavat sen 4.2.2 kohdassa asetettuja edellytyksiä ja niihin voidaan soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaista poikkeusta.
(98)
Lisäksi komissio katsoo, että on mahdollista, että osa kyseisistä 75 382 500 euron suuruisista tuista täyttää kaikki asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 asetetut edellytykset (ks. johdanto-osan 51 ja 52 kappale).
VII PÄÄTELMÄT
(99)
Yhteensä 386 986 648 euron suuruiset korvaukset, jotka ELGA maksoi tuottajille vuonna 2008, rahoitettiin vain osittain maanviljelijöiden maksamilla pakollisilla erityismaksuilla, koska kyseisten maksujen määrä vuonna 2008 oli vain 88 353 000 euroa. Vuonna 2009 maksettuja 415 019 452 euron suuruisia korvauksia ei rahoitettu pakollisilla erityismaksuilla.
(100)
On todettava, ettei ELGA saa tuottajien maksamista erityisistä vakuutusmaksuista tarpeeksi varoja maksaakseen niihin kahteen lainaan liittyvät vuotuiset korko- ja lyhennyserät, jotka se joutui ottamaan maksaakseen tuottajille kyseiset korvaukset, lainojen takaisinmaksuajaksi vahvistetun kymmenen vuoden jakson aikana. Tämä johtuu erityisesti siitä, että kyseisiä vakuutusmaksuja on käytettävä korvausten maksamiseen mainittujen vuosien aikana tapahtuneista vahingoista.
(101)
Edellä esitetystä seuraa, ettei korvauksia, jotka ELGA maksoi vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, voida katsoa rahoitetuiksi yksinomaan maksuilla, jotka tuottajat ovat maksaneet erityisenä vakuutusmaksuna. Tämän vuoksi komissio päättelee, että korvaukset, jotka ELGA maksoi vuosina 2008 ja 2009 pakollisesta vakuutusjärjestelmästä, kuuluvat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja ovat valtiontukia.
(102)
Komissio toteaa, että Kreikka on pannut kyseiset tuet täytäntöön perustamissopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.
(103)
Vuonna 2008 pakollisesta erityisvakuutusjärjestelmästä myönnettyjen tukien osalta komissio
a)
toteaa sisämarkkinoille soveltuviksi 349 493 652,03 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA myönsi tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi ja joista 2 300 185,51 euron osuus koski samalle kasvituotannolle aiheutuneita toistuvia menetyksiä. Komissio katsoo, että kyseiset tuet täyttivät merkitykselliset suuntaviivojen määräykset ja poikkeusasetuksen säännökset ja että ne voidaan sen vuoksi katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi;
b)
katsoo, että 33 402 118,93 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille tiettyjen kasvituotannolle ja eläinkannalle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi, eivät täyttäneet merkityksellisiä suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä eivätkä sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille;
c)
katsoo, että 114 374,86 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi, ovat vaarassa vääristää kilpailua eivätkä sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille;
d)
katsoo, että 3 803 901,72 euron suuruisista valtiontuista, jotka myönnettiin korjaustoimiin, jotka toteutettiin arviointiraporteissa tehtyjen virheiden korjaamiseksi, vain ne korjaustoimet, jotka koskivat 349 493 652,03 euron suuruisia korvauksia kasvituotannon menetysten kompensoimiseksi, ja korjaustoimet, jotka koskivat 91 500 euron suuruisia korvauksia karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi, täyttävät merkitykselliset suuntaviivojen ja poikkeusasetuksen edellytykset ja voivat kuulua perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan. Komissio katsoo sitä vastoin, että muut korjaustoimiin myönnetyt valtiontuet eivät noudata merkityksellisiä suuntaviivojen eivätkä poikkeusasetuksen edellytyksiä eikä niihin sen vuoksi voida soveltaa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta.
(104)
Vuonna 2009 ministeriöiden välisen päätöksen nojalla myönnettyjen korvausten osalta komissio
a)
toteaa sisämarkkinoille soveltuviksi 27 614 905 euron suuruiset valtiontuet, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi. Komissio katsoo, että kyseiset tuet täyttivät merkitykselliset suuntaviivojen määräykset ja poikkeusasetuksen säännökset ja että ne voidaan sen vuoksi katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi;
b)
toteaa, että 387 404 547 euron suuruisista valtiontuista, jotka ELGA on myöntänyt tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi,
-
ne, jotka oli myönnetty ennen 28 päivää lokakuuta 2009 (35), jolloin tiedonanto tilapäisten yhteisön puitteiden muuttamisesta maatalousalan yritysten sisällyttämiseksi niiden soveltamisalaan tuli voimaan, eivät noudattaneet merkityksellisiä tiedonannon ja suuntaviivojen määräyksiä ja poikkeusasetuksen säännöksiä eivätkä sen vuoksi sovellu sisämarkkinoille. Tämä päätelmä ei vaikuta tukiin, jotka täyttivät myöntämisensä aikaan kaikki niihin sovellettavassa vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa asetetut edellytykset;
-
ne, jotka oli myönnetty 28 päivän lokakuuta 2009 jälkeen, täyttävät kaikki tiedonannossa asetetut edellytykset, ja sen vuoksi ne voidaan katsoa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuviksi valtiontuiksi,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Kreikassa maatalouden vakuutusjärjestelmästä vastaavan viraston, jäljempänä ’ELGA’, maataloustuotteiden tuottajille vuosina 2008 ja 2009 maksamat korvaukset ovat valtiontukia.
2. Pakollisesta vakuutusjärjestelmästä vuonna 2008 myönnetyt korvaukset soveltuvat sisämarkkinoille niiden 349 493 652,03 euron suuruisten tukien osalta, jotka ELGA myönsi tuottajille niiden kasvituotannolle aiheutuneiden menetysten kompensoimiseksi sekä karhujen kasvituotannolle aiheuttamien menetysten kompensoimiseksi myönnettyjen 91 500 euron suuruisten tukien ja edellä mainittujen tukien yhteydessä toteutettuihin korjaustoimiin liittyvien tukien osalta. Tukien loppuosaa vastaavat korvaukset, jotka maksettiin vuonna 2008 erityisestä vakuutusjärjestelmästä, eivät sovellu sisämarkkinoille.
3. Yhteensä 27 614 905 euron suuruiset korvaukset, jotka myönnettiin vuonna 2009 talousministerin ja maatalouden kehittämisestä vastaavan ministerin 30 päivänä tammikuuta 2009 tehdyllä päätöksellä N:o 262037, soveltuvat sisämarkkinoille.
Yhteensä 387 404 547 euron suuruiset korvaukset, jotka myönnettiin tuottajille 28 päivän lokakuuta 2009 jälkeisinä ajankohtina, eivät sovellu sisämarkkinoille. Tämä päätelmä ei vaikuta tukiin, jotka täyttivät myöntämisensä aikaan kaikki asetuksessa (EY) N:o 1535/2007 asetetut edellytykset.
2 artikla
1 Kreikan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitettujen sisämarkkinoille soveltumattomien tukien perimiseksi takaisin tuensaajilta.
2. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko, joka lasketaan siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.
3 Koroille lasketaan korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (36) V luvussa vahvistettujen säännösten mukaisesti.
4. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti edellyttäen, että ne mahdollistavat tämän päätöksen välittömän täytäntöönpanon.
3 artikla
Edellä 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti. Kreikan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
4 artikla
1. Kreikan on toimitettava komissiolle seuraavat tiedot kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta:
a)
tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko);
b)
tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
c)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Kreikan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettujen kansallisten toimenpiteiden edistymisestä, kunnes 1 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kahden kuukauden määräajan päätyttyä Kreikan on esitettävä komission pyynnöstä selostus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä. Selostuksessa on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 7 päivänä joulukuuta 2011.